# data[].attributes.body
YK:n yleiskokous julisti kesäkuun viidennen päivän maailman ympäristöpäiväksi jo vuonna 1972. Siitä lähtien teemapäivä on tarjonnut jokavuotisen ikkunan keskusteluun ympäristön merkityksestä ja tarpeesta suojella luontoa, jotta sekä tämä että tulevat sukupolvet voisivat nauttia siitä.

Tarkoituksena on rohkaista ihmisiä ympäristöä vaaliviin toimiin ja tarkastelemaan omia luontoon liittyviä asenteita. Erilaisia tapahtumia järjestetään ympäristöpäivän kunniaksi yli sadassa eri maassa. Ympäristöpäivän teema vaihtuu vuosittain.

# data[].attributes.headline
28.9. Kansainvälinen tiedon yleisen saavutettavuuden päivä

# data[].attributes.subject
28.9. Kansainvälinen tiedon yleisen saavutettavuuden päivä

# data[].attributes.body
Tietoiset, yhteiskunnan asioihin perehtyneet kansalaiset voivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä esimerkiksi äänestyksessä. Vain silloin, kun kansalaiset tietävät, miten heitä hallitaan, he voivat pitää hallituksiaan vastuussa päätöksistä ja toimista. Tieto on valtaa. Siksi tiedon yleinen saatavuus on terveiden ja osallistavien yhteiskuntien kulmakivi.

Tiedon yleinen saatavuus tarkoittaa, että jokaisella on oikeus etsiä, vastaanottaa ja välittää tietoa. Tämä oikeus on olennainen osa sananvapautta. Medialla on keskeinen rooli tiedottaessaan yleisöä ajankohtaisista asioista, mutta se myös etsii ja vastaanottaa tietoa. Näin ollen oikeus yleiseen tiedonsaantiin liittyy myös lehdistönvapauteen.

# data[].attributes.body
Joka vuosi lähes puolet kaikista raskauksista maailmassa, noin 121 miljoonaa on tahattomia. Tämä asettaa suuren, kiireellisen tarpeen ehkäisypalvelujen vahvistamiselle ja kattavan aborttihoidon saatavuudelle. Koska aborttipalvelujen saatavuus on aikaan sidottu raskausajan ja lain rajoitusten kautta, aborttia hakevat naiset ja nuoret turvautuvat usein vaaralliseen aborttiin, kun he eivät pääse turvalliseen aborttiin.

Kaikille henkilöille, jotka voivat tulla raskaaksi – naiset, tytöt ja ihmiset, joilla on erilainen sukupuoli-identiteetti – on annettava riittävästi tietoa ja palveluja, jotta he voivat tehdä tietoisen päätöksen lisääntymisterveydestään, oikeuksistaan, ruumiistaan ​​ja tulevaisuudestaan.

# data[].attributes.body
Kansainvälistä afrikkalaista syntyperää olevien ihmisten päivää vietettiin ensimmäistä kertaa 31. elokuuta 2021. Tällä juhlallisuudella YK pyrkii edistämään afrikkalaisen diasporan poikkeuksellista panosta ympäri maailmaa ja poistamaan kaikenlaisen afrikkalaisiin kohdistuvan syrjinnän.

Kansainväliset päivät muistuttavat yhteiskunnan yhteisistä arvoista. Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasa-arvoisina arvoltaan ja oikeuksiltaan, ja heillä tulee olla mahdollisuus edistää rakentavasti yhteiskuntiensa kehitystä ja hyvinvointia. Kaikki rodullisen paremmuuden opit ovat tieteellisesti vääriä, moraalisesti tuomittavia, sosiaalisesti epäoikeudenmukaisia ja vaarallinen, ja ne on hylättävä, samoin kuin teoriat, jotka yrittävät määrittää erillisten ihmisrotujen olemassaolon.

Yhdistyneet Kansakunnat tuomitsee jyrkästi lainvalvontaviranomaisten jatkuvat väkivaltaiset käytännöt ja liiallisen voimankäytön afrikkalaisia ​​ja afrikkalaissyntyisiä ihmisiä vastaan ​​ja tuomitsee rakenteellisen rasismin rikosoikeusjärjestelmissä ympäri maailmaa. Järjestö tunnustaa lisäksi transatlanttisen orjakaupan yhdeksi ihmishistoriamme synkimmistä luvuista ja puolustaa ihmisarvoa ja tasa-arvoa orjuuden, orjakaupan ja kolonialismin uhreille, erityisesti afrikkalaisessa diasporassa oleville afrikkalaissyntyisille ihmisille.

# data[].attributes.body
Kansainvälinen Aids-päivä on yksi maailman tunnetuimmista globaaleista terveyteen liittyvistä teemapäivistä. Maailman terveysjärjestö WHO vietti sitä ensimmäistä kertaa vuonna 1988. Se oli myös WHO:n historian ensimmäinen terveyden teemapäivä ja aloitti näin tärkeän perinteen, jonka myötä järjestö on omistanut jo kahdeksan teemapäivää merkittäville terveyskysymyksille.

YK:n HIV/AIDS-ohjelma on vuodesta 1996 lähtien toiminut YK:n aidsia ehkäiseviä toimia koordinoivana yhteistyömuotona. Aids-päivän tarkoitus on muistaa heitä, jotka ovat joutuneet taudin nujertamiksi. Samalla teemapäivä nostaa esiin jo saavutettuja voittoja hiv/aids-hoidon saralla.

Vaikka YK:n aids-työ on ollut varsin tehokasta ja taudin leviämisen vauhtia on saatu hillittyä, kuolee aidsiin ja siihen liittyviin komplikaatioihin edelleen 1,6 miljoonaa ihmistä vuosittain. Uusia hiv-tartuntoja saa vuosittain yli kaksi miljoonaa ihmistä ja maailmanlaajuisesti hivin kanssa elää peräti 37,7 miljoonaa ihmistä (2020).

# data[].attributes.body
Orjuuden poistamisen kansainvälisen teemapäivän tarkoituksena on pyrkiä lopettamaan nykyiset orjankaupan muodot, kuten ihmiskauppa, orjuuttava seksuaalinen hyväksikäyttö, pakkoavioliitot, tuomittava lapsityövoiman käyttö ja lasten rekrytoiminen aseellisiin konflikteihin.

# data[].attributes.body
YK:n yleissopimus vammaisten oikeuksista hyväksyttiin YK:n yleiskokouksessa joulukuussa 2006. Sopimuksessa vahvistetaan jo ennestään vammaisille kuuluvia ihmisoikeuksia, kuten liikkumisvapautta sekä oikeutta laadukkaaseen elämään, koulutukseen ja työssäkäyntiin.

Maailman yli miljardi vammaista henkilöä muodostavat yhden eniten syrjäytyneistä ihmisryhmistä. Vammaisten henkilöiden elämää ja kehitystä vaikeuttaa suuri määrä fyysisiä, oikeudellisia ja sosiaalisia esteitä. Nykyisin vain noin 45 maassa on erityisesti vammaisia henkilöitä koskevaa lainsäädäntöä.

YK:n vammaisten ihmisten yleissopimus velvoittaa jäsenvaltiot takaamaan myös vammaisille henkilöille kaikki ne oikeudet, jotka on aiemmissa ihmisoikeussopimuksissa vahvistettu kaikille ihmisille kuuluviksi. Keskeisin ajatus sopimuksessa on syrjinnän kieltäminen ja tasapuolisen kohtelun takaaminen kaikilla elämänalueilla.

# data[].attributes.attachment_caption
Kuva: UN.org / International Rice Research Institute (IRRI).

# data[].attributes.body
Terve maaperä tarjoaa vettä, ruokaa ja energiaturvallisuutta ja suojelee luontoa ilmastonmuutoksen riskeiltä. Maaperän päivänä Kansainvälinen maaperätieteiden liitto IUSS korostaa maaperän tärkeyttä ekosysteemien ja ihmisen hyvinvoinnin perustana.

# data[].attributes.body
Vapaaehtoistoiminnan teemapäivänä juhlistetaan keinoja, joiden avulla vapaaehtoiset voivat omalla työllään vaikuttaa kestävän kehityksen tavoitteiden edistymiseen paikallisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla.

YK:n vapaaehtoisohjelma UNV tekee yhteistyötä kansallisten toimijoiden kanssa luodakseen monipuolisia vapaaehtoistyön mahdollisuuksia eri puolilla maailmaa.

Tuhannet ihmiset tekevät tänäänkin vapaaehtoistyötä rauhan ja kehityksen edistämiseksi kansainvälisesti. Tänä päivänä muistetaan erityisesti näitä ihmisiä, jotka antavat omaa aikaansa.

# data[].attributes.headline
9.12. Kansainvälinen korruptionvastainen päivä 

# data[].attributes.subject
9.12. Kansainvälinen korruptionvastainen päivä 

# data[].attributes.body
Korruptio on demokraattisia järjestelmiä häiritsevä, epätasa-arvoa aiheuttava ja hallinnollista epävakautta aikaansaava ilmiö, joka tavalla tai toisella näkyy jokaisessa maailman valtiossa. Korruptio voi ilmetä esimerkiksi lahjusten vaatimisena tai antamisena, vaalivilppinä, varojen tai työsuhteiden väärinkäyttönä.

YK otti käyttöön vuonna 2003 Korruptionvastaisen yleissopimuksen (UNCAC), jonka myötä sen jäsenvaltiot sitoutuvat maailmanlaajuisesti korruptionvastaiseen työhön niin kehitysmaissa kuin kehittyneissäkin maissa. Samalla YK otti käyttöön myös tämän teemapäivän, jotta voisimme tiedottaa korruptiosta tehokkaasti, oppia sen vaikutuksista yhteiskunnallisena ilmiönä ja vaatia aktiivista taistelua sitä vastaan.

# data[].attributes.body
YK:n yleiskokous hyväksyi 10. päivä joulukuuta vuonna 1948 ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen (julistus suomeksi) ja se julistettiin vuonna 1950 ihmisoikeuksien päiväksi.

Päivän tavoitteena on juhlistaa niitä oikeuksia, jotka on turvattu kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa jokaiselle ihmiselle. Päivän tavoitteena on lisäksi muistuttaa oikeuksiin liittyvistä velvollisuuksista, ja jokaiselle kuuluvasta vastuusta edistää ihmisoikeuksia maailmanlaajuisesti.

Ihmisoikeuksien suojelu ja niiden toteutumisen edistäminen ovat YK:n ydintehtäviä. Ihmisoikeudet ovat läpileikkaavasti läsnä koko YK-järjestelmässä, kestävän kehityksen tavoitteissa sekä rauhan ja turvallisuuden kysymyksissä.

Tehtäviä oppitunneille:

Virtuaalinen ihmisoikeusmatka

Ihmisoikeusmuistipeli

Ihmisoikeuksien päivän aamunavaus

Minulla on sananvapaus

Ihmisoikeusjulistuksen toteutuminen

Ihmisoikeuksien voitto?

Ihmisoikeuksien merkkipaalut

Ihmisoikeudet uutisissa

# data[].attributes.body
Kansainvälisenä vuorten päivänä YK nostaa esiin vuoriston kehittämisen vaikutukset osana kestävän kehityksen tavoitteita ja niiden suunnittelua.

27 % maapallon maapinta-alasta on vuoristoa. Ottaen huomioon sen suorat ja epäsuorat vaikutukset ihmisten toimeentuloon, hyvinvointiin ja ravinnonsaantiin, on varovaisuuteen lukuisia syitä.

Vuoret ovat herkkiä ekosysteemeitä, joiden altistuminen saastumiselle, metsien tuhoutumiselle ja maanperän köyhtymiselle ilmastonmuutoksen, luonnonkatastrofien ja ihmisten aiheuttamien toimien takia on riski, joka täytyy ymmärtää yhteisösuunnittelussa, talouskasvussa ja asennekasvatuksessa.

# data[].attributes.body
Kansainvälisen yleisen terveydenhuollon päivän tavoitteena on lisätä tietoisuutta vahvojen ja kestävien terveysjärjestelmien ja yleisen terveydenhuollon tarpeesta. Päivä on erityisen merkittävä, sillä COVID-19-pandemia on kuormittanut kaikkia terveydenhuoltojärjestelmiä ympäri maailman ja hidastanut monien pääsyä välttämättömien terveyspalveluiden pariin.

Tänä teemapäivänä YK kehottaa maita nopeuttamaan edistymistä kohti yleistä terveydenhuoltoa (UHC) – ajatusta, että kaikilla kaikkialla pitäisi olla mahdollisuus saada laadukasta ja kohtuuhintaista terveydenhuoltoa. Tämä on kansainvälisen kehityksen keskeinen prioriteetti.

# data[].attributes.body
Kansainvälisenä siirtolaisten päivänä seurataan siirtolaisten ihmisoikeuksien toteutumista ja osallistutaan siirtolaisten kokemusten jakamiseen.

Siirtolainen on henkilö, joka muuttaa maan sisällä alueelta toiselle tai kansainvälisesti toiseen maahan esimerkiksi työn tai perheen takia. Myös pakolaiset ovat siirtolaisia.

Globaalisti siirtolaismäärät ovat lisääntyneet merkittävästi. Vuonna 2020 YK arvioi maailmassa olevan noin 280 miljoonaa kansainvälistä siirtolaista (2020). Siirtolaisuuden yleistyessä yhteiskunnat ympäri maailmaa kohtaavat uusia haasteita, ennakkoluuloja ja mahdollisuuksia, joita siirtolaiset tuovat mukanaan niin taloudellisesti kuin sosiaalisestikin.

# data[].attributes.body
YK:n yleiskokous on määritellyt inhimillisen solidaarisuuden yhdeksi universaaleimmista ja tärkeimmistä arvoista, joiden tulisi määritellä kansojen välisiä suhteita.

Teemapäivän tavoite on juhlia yhteyksiä erilaisten kulttuurien välillä ja vaatia julkista keskustelua sekä poliittisia lupauksia yhteisöjen välisen solidaarisuuden edistämiseksi. Päivän avulla peräänkuulutetaan myös kunnioitusta kansainvälisiä sopimuksia kohtaan, jotka usein on kirjoitettu teemapäivän arvojen hengessä.

# data[].attributes.headline
2.11. Kansainvälinen päivä toimittajia kohtaan tehtyjen rikosten rankaisemattomuuden lopettamiseksi 

# data[].attributes.subject
2.11. Kansainvälinen päivä toimittajia kohtaan tehtyjen rikosten rankaisemattomuuden lopettamiseksi 

# data[].attributes.body
Toimittajiin kohdistuvien rikosten rankaisemattomuuden lopettaminen on yksi kiireellisimpiä kysymyksiä sananvapauden ja tiedonsaannin takaamiseksi kaikille kansalaisille. Vuosina 2006–2020 yli 1 200 toimittajaa on tapettu uutisten raportoinnin ja tiedon tuomisen vuoksi. Yhdeksässä kymmenestä tapauksesta syyllisiä ei rankaista, mikä johtaa yhä useampiin väkivaltarikoksiin.

Toisaalta oikeusjärjestelmät, jotka tutkivat tarmokkaasti kaikkia toimittajiin kohdistuvia väkivallalla uhkauksia, lähettävät voimakkaan viestin, että yhteiskunta ei suvaitse toimittajiin kohdistuvia, kaikkien sananvapautta vastaan kohdistuvia hyökkäyksiä.

# data[].attributes.body
Tsunamit ovat harvinaisia tapahtumia, mutta ne ovat tappavimmat ja kalleimmat kaikista luonnonkatastrofeista. Yli 700 miljoonaa ihmistä asuu alavilla rannikkoalueilla ja pienissä kehityssaarivaltioissa, jotka ovat alttiina äärimmäisille merenpinnan tapahtumille, mukaan lukien tsunamit. Viimeisen kahden vuosikymmenen aikana tsunamit ovat aiheuttaneet lähes 10 prosenttia katastrofien aiheuttamista taloudellisista tappioista, mikä on jarruttanut kehityshyötyjä erityisesti Intian ja Tyynenmeren rajamaissa.

# data[].attributes.headline
10.11. Maailman tiedepäivä rauhan ja kehityksen hyväksi (UNESCO)

# data[].attributes.subject
10.11. Maailman tiedepäivä rauhan ja kehityksen hyväksi (UNESCO)

# data[].attributes.body
Maailman tiedepäivä korostaa tieteen, tutkijoiden ja tieteentekijöiden merkitystä rauhantyössä ja kestävien yhteiskuntien kehityksessä. Päivänä pyritäänkin maailmanlaajuisesti tuomaan esiin tieteen tuloksia ja mahdollisuuksia ja rohkaisemaan kansalaisia keskustelemaan sen aikaansaannoksista.

# data[].attributes.body
Keuhkokuume on suurin yksittäinen aikuisten ja lasten kuolemaan johtava tartuntatauti. Vuonna 2019 se vaati 2,5 miljoonan ihmisen hengen, mukaan lukien 672 000 lasta. Vuonna 2020 koronapandemiasta johtuen määrä kasvoi kahdella miljoonalla. Mikään muu infektio ei aiheuta lähellekään tätä kuolemantaakkaa.

Koronapandemian jälkeisessä maailman jälleenrakennuksessa on merkittävää tuoda yhteen terveys-, ilmanlaatu- ja ilmastoyhteisö planeetan suurimman tartuntatappajan torjumiseksi. Ilmansaasteet sisällä ja ulkona (puulämmitteiset liedet, liikennesaasteet) ovat johtava keuhkokuumeen aiheuttaman kuoleman syy kaikissa ikäryhmissä maailmanlaajuisesti.

Kansainvälisen yhteisön toimet puhtaan ilman turvaamiseksi osana globaalia terveyden edistämistä on selvä. Ilmansaasteiden vähentäminen hyödyttää merkittävästi terveyttä ja ympäristöä. Oikeus puhtaaseen, terveeseen ja kestävään ympäristöön on myös ihmisoikeus.

Maailman keuhkokuumepäivänä YK ja Maailman terveysjärjestö WHO kehottavat maailman hallituksia, joilla on raskas keuhkokuume- ja ilmansaastetaakka, sitoutumaan vähentämään ilmansaasteisiin liittyvien keuhkokuumekuolemien määrää 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä.

# data[].attributes.body
YK:n yleiskokouksen julistamana kansainvälisenä suvaitsevaisuuden päivänä meitä kaikkia pyydetään muistamaan, kuinka olennaista ihmisten moninaisuuden, vapauden ja tasa-arvon kunnioittaminen on kansainväliselle rauhalle sekä taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle. Tuona päivänä on myös hyväksytty Unescon suvaitsevaisuuden periaatteiden julistus, jossa todetaan kaikkien ihmisten jakamat ihmisoikeudet.

Tehtäviä oppitunneille:

YK-kino: Lost and Found -dokumenttielokuva

Virtuaalinen ihmisoikeusmatka

Taide ja kulttuuri

# data[].attributes.body
Saniteettiolojen parantaminen on yksi kestävän kehityksen tavoitteista.

On hämmästyttävää, että enemmistöllä maailman väestöstä on käytössään kännykkä ja samalla kolmannes maailman ihmisistä elää ilman asianmukaisia sanitaatiotiloja. Heillä ei siis ole käytössään vessoja, mikä johtaa vakaviin ongelmiin niin sosiaalisesti, ympäristön kannalta kuin myös yksityisen turvallisuuden ja terveyden näkökulmasta.

YK:n julistaman Maailman vessapäivän avulla pyritään vaikuttamaan poliittisiin linjauksiin ja rohkaistaan näkemään santiteettiolojen paranemisesta saatavat taloudelliset ja kehityksen kannalta merkittävät hyödyt. Likaisen veden ja huonon hygienian levittämät taudit tappavat enemmän kuin sodat.

# data[].attributes.headline
20.11. Kansainvälinen lapsen oikeuksien päivä

# data[].attributes.subject
20.11. Kansainvälinen lapsen oikeuksien päivä

# data[].attributes.body
YK:n yleiskokous suositteli vuonna 1954, että kaikki maat alkaisivat viettää kansainvälistä lasten päivää. Päivän vietto vaihtelee maittain, mutta virallisena merkkipäivänä pidetään marraskuun 20. päivää. Tuona päivänä yleiskokous hyväksyi lapsen oikeuksien julistuksen vuonna 1959.

30 vuotta myöhemmin, vuonna 1989, yleiskokous hyväksyi lapsen oikeuksien yleissopimuksen. Sopimukseen ovat liittyneet kaikki YK:n jäsenmaat Yhdysvaltoja lukuunottamatta.

Kansainvälistä lasten päivää kutsutaan Suomessa myös lapsen oikeuksien päiväksi ja sen tarkoituksena on muistuttaa lasten asemasta ja lasten hyvinvoinnin edistämisen tärkeydestä kaikkialla maailmassa.

Lapsen oikeuksien sopimus on ainoa ihmisoikeussopimus, joka sisältää tiedotusvelvoitteet. Tästä huolimatta lapsille kuuluvista oikeuksista tiedetään kaikkialla maailmassa, myös Suomessa, aivan liian vähän.

Tehtäviä oppitunneille:

YK-kino: Lost and Found -dokumenttielokuva

Oikeuteni ja velvollisuuteni?

Lasten arki eri maissa

Unelmana tulevaisuus

# data[].attributes.headline
20.11. Afrikan teollisen kehittämisen päivä

# data[].attributes.subject
20.11. Afrikan teollisen kehittämisen päivä

# data[].attributes.body
Afrikka on talousalueena maailman nopeimmin kasvava, mutta liian moni sen asukkaista jää tästä kehityksestä paitsi.

Teollinen kehitys on ratkaisevan tärkeää kestävän ja osallistavan talouskasvun kannalta. Teollisuus voi lisätä tuottavuutta, työvoiman valmiuksia ja luoda työpaikkoja ottamalla käyttöön uusia laitteita ja uusia tekniikoita.

Teollistuminen, jolla on vahvat yhteydet kotimaisiin talouksiin, auttaa Afrikan maita saavuttamaan korkean kasvun, monipuolistamaan talouksiaan ja vähentämään niiden altistumista ulkoisille häiriöille. Tämä edistää merkittävästi köyhyyden poistamista työllisyyden ja vaurauden luomisen kautta.

# data[].attributes.body
Televisio tuo uutiset olohuoneisiimme ja tarjoaa kansakunnille mahdollisuuden keskustella ja ymmärtää tärkeitä asioita globaalisti: konfliktit, taloudelliset ja sosiaaliset kysymykset, oikeastaan kaikki tärkeät keskustelut saavat kipinän tai vähintäänkin erinomaisen välityskanavan television kautta, ja siksi YK:kin on ottanut käyttöönsä tämän televisiolle omistetun teemapäivän kunnioittakseen sen takana olevaa filosofiaa: se on viestinnän ja globalisaation symboli modernissa maailmassamme.

# data[].attributes.body
Naisiin kohdistuva väkivalta on ihmisoikeusrikos, joka ei ota laantuakseen. Jopa 70 prosenttia kaikista maailman naisista kriiseissä ja konflikteissa joutuu väkivallan uhriksi. Myös kriisien ulkopuolella joka kolmas nainen on kokenut sukupuolittunutta väkivaltaa. Tämä on anteeksiantamatonta.

Vaikka sukupuoleen perustuva väkivalta on yleistä, se ei ole väistämätöntä. Se voidaan ja pitää estää. Tämän väkivallan lopettaminen alkaa uskomalla selviytyjien kertomukset, omaksumalla uusia ajattelu- ja toimintatapoja, jotka puuttuvat perimmäisiin syihin, muuttavat haitallisia sosiaalisia normeja ja vahvistavat naisia ​​ja tyttöjä. Sukupuolittuneen väkivallan lopettamisessa myös palveluilla, kuten poliisi-, oikeus-, terveys- ja sosiaalisektoreilla sekä riittävällä rahoituksella on merkittävä rooli.

# data[].attributes.body
Tätä teemapäivää vietetään solidaarisena muistutuksena palestiinalaiskysymyksen nykytilasta. Siitä huolimatta, että YK:n yleiskokous julisti vuonna 1948 pyrkimyksen luoda Palestiinaan sekä arabi- että juutalaisvaltio, jatkuu alueella historiallisesti uuvuttava poliittinen epävakaus, eikä kriisi ole vielä ratkennut.

Teemapäivänä kansainvälistä yhteisöä pyydetään huomioimaan palestiinalaisia koskeva epäkohta, joka juontaa juurensa heiltä evättyihin oikeuksiin itsehallinnosta, kansallisesta itsenäisyydestä, mahdollisuudesta palata kotimaahansa ja hallita omaisuuttaan. Solidaarisuuden osoittamisen päivänä tätä epäkohtaa korostetaan, sen historiallista taustaa ja palestiinalaista kulttuuriperintöä esitetään erilaisissa tilaisuuksissa.

# data[].attributes.headline
30.11. Kemiallisten aseiden uhrien muistopäivä

# data[].attributes.subject
30.11. Kemiallisten aseiden uhrien muistopäivä

# data[].attributes.body
Kemiallisten aseiden kieltosopimuksen teemapäivä tarjoaa tilaisuuden osoittaa kunnioitusta kemiallisen sodan uhreille sekä vahvistaa Kemiallisten aseiden kieltojärjestön (OPCW) sitoutumista kemiallisten aseiden uhan poistamiseen ja siten edistää rauhan tavoitteita.

# data[].attributes.body
Lähes 700 miljoonaa ihmistä maailmanlaajuisesti on yli 60-vuotiaita ja vuoteen 2050 mennessä heitä on kaksi miljardia, eli yli 20 prosenttia koko maailman väestöstä.

Tämä ikäjakauman muutos johtaa vääjäämättä rakenteellisiin ja poliittisiin haasteisiin. Ikäihmisten tarpeet ja osallisuus yhteiskunnissa tulee taata tulevaisuudessakin.

Ytimessä on ihmisoikeuksien toteutuminen ja tätä varten ikäihmisille on taattava kaikkien niiden perustarpeiden toteutuminen, joita nuoremmillekin on saatavilla: ikäihmisillä tulee olla saatavilla terveellistä ravintoa, suojaa, toimiva vesi ja sanitaatio, koulutusmahdollisuuksia ja pääsy terveydenhuollon palveluihin. Näiden vaatimusten toteutumiseen keskittyy myös YK:n asettama kansainvälinen ikäihmisten päivä.

# data[].attributes.body
YK: kansainvälinen väkivallattomuuden päivä on myös Mahatma Gandhin syntymäpäivä. Gandhi tunnetaan Intian itsenäisyyteen johdattaneen kansalaisoikeusliikkeen johtohahmona ja vapauden ja väkivallattomuuden aatteen edistäjänä maailmalla.

Väkivallattomuuden päivänä YK toivoo valtioiden, YK:n alaisten järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen muistuttavan ihmisiä sovittelun ja rauhanomaisuuden merkityksestä ristiriitojen ja konfliktien ratkaisemisessa. Jokaisella ihmisellä on oikeus elää turvassa ilman väkivaltaa tai sen uhkaa. Tämä on oletusarvo maailmassa, joka uskoo suvaitsevaisuuden, ymmärryksen ja väkivallattomuuden tärkeyteen ja ajaa näiden arvojen toteutumista.

Väkivallattomuuden päivä liittyy myös kestävän kehityksen tavoitteisiin, erityisesti tavoitteeseen 16, joka edistää rauhanomaisia yhteiskuntia ja pyrkii takaamaan kaikille pääsy oikeuspalveluiden pariin.

Tiesitkö, että:

Nykypäivän sodissa ja konflikteissa ylivoimaisesti suurin osa uhreista on siviilejä. Erityisen haavoittuvassa asemassa ovat naiset ja lapset.

Aseelliset konfliktit ja väkivalta pitkittyvät usein, ja tulevat myös kalliiksi. Pitkittyneet konfliktit estävät talouden kehityksen: esimerkiksi sisällissodan kustannukset vastaavat keskimäärin bruttokansantuotteen kasvua 30 vuoden ajalla.

Henkirikosten seurauksena kuolee vuosittain yli puoli miljoonaa ihmistä – yhdeksän kertaa enemmän kuin sodankäynnin seurauksena.

Kolmasosa kaikista maailman naisista on kokenut fyysistä tai henkistä väkivaltaa. Usein tekijänä on oma puoliso tai kumppani.

Eurooppa on tahallisen henkirikoskuolleisuuden tilastojen mukaan yksi väkivallattomimmista alueista nykymaailmassa.

Suomessa henkirikollisuus ja alkoholi liittyvät läheisesti toisiinsa: pääosa henkirikosten tekijöistä sekä aikuisista uhreista on rikoshetkellä alkoholin vaikutuksen alaisena.

Väkivallan uhka ei rajoitu pelkästään maihin, joissa soditaan. Suomi ei ole ollut sodassa lähes sataan vuoteen, mutta kymmenet tuhannet suomalaiset lapset, nuoret ja aikuiset kohtaavat väkivaltaa tai sen uhkaa arjessaan, esimerkiksi koulukiusaamisen tai perheväkivallan muodossa.

Tehtäviä oppitunneille:

Nuoret, rauha ja turvallisuus - Mikä on YK:n päätöslauselman merkitsee?

Arvojana - väkivallan uskomukset ja asenteet

Elämänpolut - väkivallan vaikutus elämään

Väkivallattomuuden edistäminen - väkivallan ilmenemismuodot

Väittely väkivallasta

Ei haukku haavaa tee - kiusaaminen väkivallan muotona

# data[].attributes.headline
5.10. Kansainvälinen opettajien päivä (UNESCO)

# data[].attributes.subject
5.10. Kansainvälinen opettajien päivä (UNESCO)

# data[].attributes.body
Opettajien päivänä juhlitaan opettajien tärkeää kasvatustyötä ja vastuuta uusien sukupolvien kasvattamisesta rauhan, tiedon ja kestävän elämän tielle.

Opettajat takaavat koulutusjärjestelmän arvon ja tehokkuuden omalla työpanoksellaan. He pystyvät parhaimmillaan löytämään nuorista näiden piilevät kyvyt ja auttavat oppilaita ajattelemaan kriittisesti ja etsimään tietoa, toimimaan yhteistyössä ja ratkaisemaan haasteellisia tilanteita.

# data[].attributes.body
Maailman postiliiton (UPU) perustamispäivänä, 9. lokakuuta, vietetään YK:n teemapäivää, jolloin juhlistetaan postialan työntekijöiden työpanosta ja heidän luomiaan mahdollisuuksia sosiaaliselle ja taloudelliselle kehitykselle maailmanlaajuisesti. Teemapäivänä postit palkitsevat työntekijöitään, järjestävät erilaisia postiaiheisia näyttelyitä postin tärkeyden tiedottamiseksi tai esittelevät uusien postipalveluiden mahdollisuuksia jatkuvasti muuttuvassa maailmassamme.

# data[].attributes.body
Maailman mielenterveyspäivä pyrkii lisäämään tietoisuutta mielenterveysongelmien laajasta kirjosta ja tukemaan WHO:n tuottamien materiaalien ja teknisen avustuksen kautta paikallisia kampanjoita mielenterveyden edistämiseksi.

# data[].attributes.body
YK:n kansainvälinen tyttöjen päivä nostaa esiin tyttöjen oikeuksia, heidän kohtaamiaan haasteita ympäri maailman ja perusteltuja vaatimuksia luoda mahdollisuudet elää ilman syrjintää ja väkivaltaa.

Tyttöjen päivänä 11. lokakuuta edistetään tyttöjen osallistumismahdollisuuksia esimerkiksi tukemalla tyttöjen koulutusta ympäri maailman ja vaatimalla loppua syrjiville ennakkoluuloille.

YK-liiton materiaali opettajille ja kasvattajille:

Friidu - Naisten ja tyttöjen ihmisoikeudet

# data[].attributes.headline
13.10. Kansainvälinen luonnonkatastrofien torjunnan päivä 

# data[].attributes.subject
13.10. Kansainvälinen luonnonkatastrofien torjunnan päivä 

# data[].attributes.body
Luonnonkatastrofit aiheuttavat valtavia menetyksiä niin taloudellisesti, sosiaalisesti kuin ympäristönkin kannalta, kriisien ihmisuhreista puhumattakaan. Tämän päivän tarkoituksena on lisätä tietoisuutta siitä, miten ihmiset pystyvät ennaltaehkäisemään luonnonkatastrofeista aiheutuvia vaurioita. Luonnonkatastrofit ovat usein peruuttamattomia ja niillä vakavia seurauksia erityisen haavoittuvien yhteisöjen kehitykseen kehitysmaissa.

Luonnonkatastrofien torjunta on tärkeä osa kestävän kehityksen ajattelua ja varautumista. Tieteellinen ja tekninen tieto, jota yhteisöillä on kriiseihin valmistautumisesta tulee ottaa hyötykäyttöön ja sen merkitystä korostaa osana kapasiteetin rakentamista.

# data[].attributes.headline
15.10. Kansainvälinen maaseudun naisten päivä

# data[].attributes.subject
15.10. Kansainvälinen maaseudun naisten päivä

# data[].attributes.body
Maaseudun naisten päivänä halutaan huomioida naisten tärkeä rooli ja merkittävä panos maataloudellisen ja syrjäseutujen kehityksen edistämisessä, ruokaturvan parantamisessa ja taistelussa syrjäisten seutujen köyhyytta vastaan.

Riippumatta siitä, tekevätkö naiset työtään kehittyneissä tai kehittyvissä maissa, he pitävät työnsä ohella huolta perheyhteisöistä. Naiset tuottavat elantoa perheilleen luovasti ja innovatiivisesti työskennellen monipuolisesti eri maatalouden ja teollisuuden aloilla. Heille kuuluu suuri kiitos yhteiskuntien hyvinvoinnista.

# data[].attributes.body
Yli 800 miljoonaa ihmistä elää nälkäisenä ympäri maailmaa, samalla kun kaikesta tuottamastamme ruuastamme katoaa hävikin myötä taivaan tuuliin noin kolmannes.

Samalla kun miljardit kärsivät ravintoaineiden puutteista, elää maailmalla 1,4 miljardia ihmistä ylipainon kanssa joista neljänneksellä ylipaino tuottaa vakavia terveydellisiä ongelmia, altistaen heidät sydän-, sokeritaudille ja muille sairauksille.

Kansalaisyhteiskunta ympäri maailman nostaa Maailman ruokapäivänä esiin ruoantuotannon ja -kulutuksen epäkohtia. Ruokapäivän aikana voimme tarkastella omia ruokailutottumuksiamme, havaita yhteiskuntamme ruokaan liittyviä epäkohtia ja vaatia niihin muutoksia. Muutos on hyvä aloittaa yksilötasolla esimerkiksi tarkastamalla oma annoskoko ja mahdollinen hävikki, monipuolistamalla ruokavaliota ja käyttämällä terveellisiä raaka-aineita ja ruokalajeja.

Yhdessä voimme vaikuttaa myös suuremman mittakaavan ongelmiin, kuten kehitysmaiden ruokakriiseihin tukemalla kansalaisyhteiskuntaa ja vaatimalla esimerkiksi esimerkiksi ihmisoikeuksien kunnioittamista ja läpinäkyvyyttä ruoan tuotantotavoissa.

# data[].attributes.body
Äärimmäisessä köyhyydessä elää edelleen yli 740 miljoonaa ihmistä.

Äärimmäisessä köyhyydessä elävien määrä, kuten myös heidän osuutensa maapallon väestöstä, on kuitenkin laskenut selvästi: vuonna 1990 heitä oli yli 35 % maailman väestöstä (1,2 miljardia ihmistä) ja vuonna 2021 noin 9 % prosenttia maailman väestöstä elää äärimmäisessä köyhyydessä, alle 1,90 dollarin päiväbudjetilla.

Kestävän kehityksen tavoitteet jatkavat tärkeää työtä köyhyyden lopulliseksi poistamiseksi:

Tavoite 1. Ei köyhyyttä.

Köyhyys tulee poistaa kaikissa sen muodoissa kaikkialta maailmassa. Köyhyyttä voi ilmetä maailmassa monin eri tavoin, esimerkiksi taloudellisena ja sosiaalisena eriarvoisuutena tai koulutus- tai vaikutusmahdollisuuksien puutteena. Kaikilla tulee olla yhtäläiset oikeudet taloudellisiin resursseihin sekä mahdollisuudet peruspalveluihin.

# data[].attributes.body
Yhdistyneet Kansakunnat perustettiin vuonna 1945 tavoitteenaan luoda maailma, jossa ihmiset eläisivät tasavertaisina ja hyvinvoivina ilman väkivallan ja sodan uhkaa. Hallitusten välisen järjestön tavoitteiksi asetettiin kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden, oikeuden-mukaisuuden sekä ihmisoikeuksien edistäminen.

YK:n peruskirja astui voimaan 24. lokakuuta 1945. Kyseistä päivää on julistettu kansainvälisenä YK:n päivänä vuodesta 1948 lähtien.

Tehtäviä oppitunneille:

Parempi maailma vuonna 2030?

YK:n merkitys

Maailma koulussa

Rauhanturvaajat maailman konflikteissa

Nuoret vaikuttajina

Agenda Art 2030 - taide kestävän kehityksen keinona

# data[].attributes.body
Mihin kehitysapu oikeasti menee? Mistä voimme tietää, että varamme auttavat oikeasti köyhimpiä ja niitä, jotka apua eniten tarvitsevat?

Kysymykset siitä, miten kehitysyhteistyötä tulisi toteuttaa ja millaisia panostuksia olemme valmiita tekemään kehitysyhteistyön solidaarisuuden nimissä ovat arkipäivää.

YK:n yleiskokous päätti luoda teemapäivän kehitystiedotukselle juuri siitä syystä, että sivistystyöllä ja julkisen mielipiteen hyödyntämisellä voidaan kehitysyhteistyötä kehittää jatkuvasti parempaan suuntaan.

Kehitysyhteistyön kestävyyden kannalta on tärkeää tiedottaa avoimesti sen tuloksista, ongelmakohdista ja toimintatavoista, ja näin myös sekä parantaa yleistä tietoisuutta kehityksestä että korostaa tehokkaan kehitysyhteistyön tärkeyttä keinona toteuttaa YK:n perustehtäviä tasa-arvoisemman ja hyvinvoivemman maailman edistäjänä.

# data[].attributes.headline
27.10. Maailman audiovisuaalisen perinnön päivä (UNESCO)

# data[].attributes.subject
27.10. Maailman audiovisuaalisen perinnön päivä (UNESCO)

# data[].attributes.body
Audiovisuaalisen perinnön päivänä muistamme, kuinka korvaamattomassa roolissa kulttuurisen identiteettimme kannalta ovat nykyajan audiovisuaaliset dokumenttimme. Elokuvat, radio- ja televisio-ohjelmat sekä uudet digitaaliset teknologiat määrittävät ja merkitsevät meille suurta kulttuurista arvoa.

Lukuisia dokumenttiaarteita on myös menetetty uusien teknologioiden syntyessä ja vanhojen joutuessa niiden rinnalla paitsioon. On syytä muistaa, että luonteenomaista audiovisuaaliselle perinnölle on sen haavoittavaisuus ja uhanalaisuus - tiedon säilyttäminen ammattilaisten työpanoksella jää usein itse dokumenttien varjoon. Aikana, jolloin ihmiskunnan kokemukset, luovuus ja tietotaito on yhä helpommin valjastettavissa yleiseen jakoon, näitä seikkoja audiovisuaalisen perinnön muodostumisessa ja säilymisessä ei tule unohtaa.

# data[].attributes.body
Hyväntekeväisyydessä on mahdollisuus saavuttaa aitoja ja välittömiä yhteyksiä kansainvälisesti ja luoda pohjaa kaiken kattaville ja vahvoille yhteisöille. Hyväntekeväisyydellä voimme torpata humanitaaristen kriisien pahimpia vaikutuksia, tukea ja korvata terveydenhuoltojärjestelmiä ja tarjota mahdollisuus opetukseen, asuntoihin ja lastensuojeluun niille, joilta ne puuttuvat syystä tai toisesta.

YK:n yleiskokous otti syyskuun viidennen päivän käyttöön siis erittäin humaanille aatteelle. Köyhyyttä ja kärsimystä vastaan tunnetusti taistelleen Äiti Teresan kuolinpäivä on ollut vuoden 2012 päätöksestä lähtien Kansainvälinen hyväntekeväisyyden päivä.

# data[].attributes.body
Lukutaito on ihmisoikeus, joka mahdollistaa yksilön kehityksen, kouluttautumisen ja täyden kapasiteetin hyödyntämisen. Se on avain parempaan terveyteen ja hyvinvointiin ja sillä on merkitystä sukupuolten välisen tasa-arvon, kestävän rauhan, kehityksen ja demokratian toteutumisen kannalta.

Tehtäviä oppitunneille:

Lukutaidon tila maailmassa

Päivä ilman lukutaitoa

Kuka saa oppia lukemaan?

Ammattien aikajana

Lukutaito ihmisoikeus?

# data[].attributes.headline
10.9. Kansainvälinen itsemurhien estämisen päivä (WHO)

# data[].attributes.subject
10.9. Kansainvälinen itsemurhien estämisen päivä (WHO)

# data[].attributes.body
Kansainvälistä itsemurhien estämisen päivää on vietetty vuodesta 2003 lähtien, jotta tästä valtavasta terveysongelmasta keskusteltaisiin enemmän ja itsemurhia pystyttäisiin estämään tehokkaammin.

Itsemurhaan ajautuvan yksilön psykologista tuskaa on hyvin vaikeaa kuvitella - kuten myös sitä tuskaa, jonka itsemurhan tehnyt aiheuttaa perheessä, ystäväpiirissä ja yhteisössä. Yksi keino vähentää itsemurhien riskejä on panostaa sosiaalisen eristäytymisen estämiseen ja rohkaista ihmisiä yhteisöllisyyteen vahvistaen sen ennaltaehkäisevää voimaa.

Kurottamalla kohti niitä, jotka ovat joutuneet eristyksiin muista ja tarjoamalla heille tukeaan ja ystävyyttä, voi yksittäinen ihminen olla todellinen hengenpelastaja.

Itsemurhien ehkäisemisen päivä on hyvä tilaisuus kansalaisyhteiskunnalle tarttua haasteeseen koordinoidusti ja antaa puheenvuoro heille, joilta itsemurha on riistänyt jonkun lähipiiristä.

# data[].attributes.body
Etelä-etelä- yhteistyö on tärkeä elementti kansainvälisessä kehitysyhteistyössä. Sitä ei tule kuitenkaan pitää pohjois-etelä -yhteistyötä korvaavana vaan sitä tukevana ja täydentävänä toimintana.

Etelä-etelä -yhteistyön avulla kehittyvät maat pystyvät luomaan hyödyllisiä mahdollisuuksia toisilleen, ja saavuttaa yksilöllisten että yhteisten kestävän talouskasvun tavoitteita. Monet ratkaisut eteläisen pallonpuoliskon valtioiden kehitykseen löytyvät yhä useammin solidaarisuuden, tietotaidon ja kokemuksen jakamisen sekä maiden yhteisten tavoitteiden tunnistamisen kautta.

Kansainvälisen yhteisön tulee tukea ja kannustaa kehityksen eri vaiheissa olevien maiden välistä etelä-etelä -yhteistyötä. YK:n yleiskokouksen päätöksen myötä 12. syyskuuta pyhitettiinkin tällaisen yhteistyön teemapäiväksi.

# data[].attributes.body
Demokraattisissa yhteisöissä valta perustuu yhteisön jäseniin eikä ole yhden ihmisen käsissä, mikä vähentää vallan väärinkäytön mahdollisuutta.

Demokratian kulmakiviä ovat jokaisen henkilön mahdollisuus ilmaista vapaasti oma mielipiteensä ja osallistua yhteiskunnan kehittämiseen. Kansakunnilla on oikeus ilmaista tahtonsa ja päättää omien poliittisten, taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen järjestelmiensä muodoista, jotka koskettavat kansalaisten elämää.

YK:n yleiskokous on julistanut syyskuun 15. päivän kansainväliseksi demokratiapäiväksi vuonna 2007 muistuttamaan maailman päättäjiä ja jokaista yksittäistä ihmistä demokratian tärkeydestä.

# data[].attributes.headline
16.9. Kansainvälinen päivä otsonikerroksen suojaamiseksi 

# data[].attributes.subject
16.9. Kansainvälinen päivä otsonikerroksen suojaamiseksi 

# data[].attributes.body
Hyvin haavoittuvainen kaasumuotoinen otsonikerros suojelee maapallon elämää kaikkein haitallisimmilta auringonsäteiltä. Vuonna 1987 allekirjoitetun Montrealin pöytäkirjan muistopäivä on osuva valinta otsonikerroksen suojaamisen kansainväliseksi päiväksi.

Montrealin pöytäkirjaa sanotaan yhdeksi maailman onnistuneimmista kansainvälisistä sopimuksista. Sen mukaan sopimuksen jäsenmaat sitoutuvat vähentämään asteittain otsonikerrosta vahingoittavia kaasupäästöjä ja avustavat taloudellisesti köyhimpiä maita samojen tavoitteiden toteuttamisessa.

# data[].attributes.body
Rauhanpäivä on omistettu rauhan vahvistamiselle niin kansojen sisällä kuin niiden välilläkin. Rauhanpäivän ajaksi toivotaan kaikkien konfliktien taukoavan. YK soittaa päivän kunniaksi rauhankelloja ja muistuttaa meitä rauhankulttuurin edistämisestä laajemmin, ei vain sodan tai konfliktin aikana.

YK:n määritelmän mukaan rauhankulttuurilla tarkoitetaan väkivaltaa ja konflikteja ehkäiseviä arvoja, asenteita, elämäntapoja ja käyttäytymismalleja. Konflikteja pyritään ehkäisemään vaikuttamalla erityisesti yhteiskuntien rakenteellisiin tekijöihin, kuten köyhyyteen ja epätasa-arvoon. Avoin keskusteluyhteys ja vuorovaikutus yksilöiden, ryhmien ja valtioiden välillä on avainasemassa.

Kestävän kehityksen tavoitteen 16 tavoitteena on edistää kestävän kehityksen mukaisia, rauhanomaisia ja osallisuutta edistäviä yhteiskuntia ja instituutioita. Rauhanomaisessa yhteiskunnassa kaikki ovat tasa-arvoisia ja kaikilla on pääsy oikeuspalveluiden pariin. Rauha edesauttaa kestävää kehitystä ja samaan aikaan kestävän kehityksen tukeminen edistää rauhaa.

Tiesitkö, että

Vuoden 2001 New Yorkin terrori-iskujen seurauksena yleiskokous päätti, että kansainvälistä rauhanpäivää vietetään vuodesta 2002 lähtien 21. syyskuuta.

1900-luvulla koettiin kaksi tuhoisaa maailmansotaa, mutta niiden jälkeen sodissa aiheutuvien kuolemien määrä on tasaisesti vähentynyt. Myös murhat ja tapot ovat vähentyneet suuressa osassa maailmaa. Toisaalta konflikteissa mukana olevien osapuolten määrä on kasvanut ja valtioiden väkivalta kansalaisia kohtaan on lisääntynyt, samoin kuin mafioiden, huumekartellien ja jengien väkivalta.

YK:n rauhanturvaoperaatioita on vuodesta 1948 lähtien ollut yhteensä 71.

Suomi on osallistunut yli 30 rauhanturva- ja kriisinhallintaoperaatioon vuodesta 1956 alkaen. Operaatioiden toimeenpanosta voi vastata YK tai Etyj sekä esimerkiksi Nato, EU tai operaatiota johtava maa.

Tehtäviä oppitunneille:

Rauhanpuu

Musiikki ja rauha

Nuoret, rauha ja turvallisuus

Sanoista tekoihin

Mitä rauha merkitsee?

Konfliktin renkaat

Nuoret ja rauha - mikä on YK:n päätöslauselman merkitys?

# data[].attributes.body
Kansainvälinen viittomakielten päivä on ainutlaatuinen tilaisuus tukea ja suojella kaikkien kuurojen ja muiden viittomakielen käyttäjien kielellistä identiteettiä ja kulttuurista monimuotoisuutta.

Kuurojen maailmanliiton mukaan maailmassa on yli 70 miljoonaa kuuroa. Yli 80 prosenttia heistä asuu kehitysmaissa. Yhdessä he käyttävät yli 300 erilaista viittomakieltä.

# data[].attributes.headline
2X.9. Kansainvälinen merenkulun päivä (syyskuun viimeinen torstai) 

# data[].attributes.subject
2X.9. Kansainvälinen merenkulun päivä (syyskuun viimeinen torstai) 

# data[].attributes.body
Maailman merenkulkupäivää päivää vietetään, jotta voimme arvostaa paremmin Kansainvälisen merenkulkujärjestön työtä ja myös huomioida, kuinka tärkeää on huolehtia laivauksen käytäntöjen turvallisuudesta, merenkulun turvallisuudesta ylipäätänsä ja sen vaikutuksista meriympäristöömme. Vuosittain tänä päivänä myös korostetaan tiettyä merenkulkujärjestön työn kenttää.

# data[].attributes.body
Maailmanlaajuinen ydinaseriisunta on yksi Yhdistyneiden Kansakuntien vanhimmista tavoitteista. Siitä annettiin yleiskokouksen ensimmäinen päätöslauselma vuonna 1946.

Päätöslauselmalla perustettiin atomienergiakomissio, jonka tehtävänä oli tehdä konkreettisia ehdotuksia ydinenergian valvonnasta sekä atomiaseiden ja kaikkien muiden tärkeiden soveltuvien aseiden poistamisesta. joukkotuhoon. Yhdistyneet Kansakunnat on siitä lähtien ollut eturintamassa monissa suurissa diplomaattisissa pyrkimyksissä edistää ydinaseriisuntaa.

Vuonna 1959 yleiskokous hyväksyi yleisen ja täydellisen aseistariisunnan tavoitteen. Vuonna 1978 pidetyssä yleiskokouksen ensimmäisessä aseistariisunnalle omistetussa erityisistunnossa tunnustettiin lisäksi, että ydinaseriisunnan tulisi olla ensisijainen tavoite aseistariisunnan alalla. Jokainen Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri on aktiivisesti edistänyt tätä tavoitetta.

# data[].attributes.body
Turismi on 2000-luvulla triljoonien dollarien teollisuudenala. Yli miljardi turistia vuosittain matkustaa vieraisiin kulttuureihin ja maihin ympäri maailmaa. Maailman turistipäivän tarkoituksena on luoda tietoisuutta turismin sosiaalisesta, kulttuurisesta, poliittisesta ja taloudellista arvosta ja suunnata turismista syntyviä vaikutuksia kestävän kehityksen tavoitteita edistävään suuntaan. Turismiteollisuudessa tehdyillä ratkaisuilla on suuri painoarvo näiden tavoitteiden saavuttamisessa.

# data[].attributes.headline
29.9. Kansainvälinen päivä ruokajätteen ja -hävikin tietoisuuden lisäämiseksi

# data[].attributes.subject
29.9. Kansainvälinen päivä ruokajätteen ja -hävikin tietoisuuden lisäämiseksi

# data[].attributes.body
Ruokahävikin vähentäminen on välttämätöntä maailmassa, jossa nälästä kärsivien ihmisten määrä on ollut kasvussa vuodesta 2014 lähtien. Joka päivä heitämme hukkaan tonneittain syötävää ruokaa.

Maailmanlaajuisesti tuotetusta ruoasta noin 14 % menee hukkaan sadonkorjuun ja vähittäiskaupan välillä, kun taas arviolta 17 % maailmanlaajuisesta elintarviketuotannosta menee hukkaan (11 % kotitalouksissa, 5 % ravintoloissa ja 2 % vähittäiskaupassa).

Kansainvälinen ruokahävikin tietoisuuspäivä kutsuu sekä julkista että yksityistä sektoria priorisoimaan toimia ja edistämään innovaatioilla ruokahävikin vähentämistä.

# data[].attributes.body
Kansainvälinen käännöspäivä osoittaa kunnioitusta kielialan ammattilaisten työlle, jolla on tärkeä rooli kansojen yhdistämisessä, vuoropuhelun, ymmärryksen ja yhteistyön edistämisessä, kehityksen edistämisessä sekä maailmanrauhan ja turvallisuuden vahvistamisessa.

Kirjallisen tai tieteellisen teoksen kääntäminen, tulkkaus ja terminologian kotouttaminen on välttämätöntä selkeyden, rakentavan ilmapiirin ja tuottavuuden säilyttämiseksi kansainvälisessä julkisessa keskustelussa ja ihmisten välisessä viestinnässä.

# data[].attributes.body
Tiesitkö, että Euroopan ainoa jäljellä oleva alkuperäiskansa ovat Pohjoismaissa ja Venäjällä asuvat saamelaiset?

Kansainvälisen alkuperäiskansojen päivän tarkoituksena on muistuttaa, kuinka tärkeää on parantaa näiden kansojen taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuuriset mahdollisuuksia ylläpitää perinteitään ja elinkeinoaan. Suomessa tähän antavat mahdollisuuden, muun muassa saamelaiskäräjien kautta tapahtuva kulttuurinen itsehallinto. Käräjät on ainoa elin Suomessa, joka voi ilmaista saamelaisten virallisen näkemyksen heitä koskevissa asioissa.

Maailmassa on yli 476 miljoonaa alkuperäiskansan edustajaa. He asuvat 90 maassa eri puolilla maailmaa ja edustavat 6,2 prosenttia maailman väestöstä. Vaikka monet kansat voivat itse päättää omista asioistaan autonomisesti, maailmassa on edelleen useita alueita, missä alkuperäiskansojen maita ja resursseja hallinnoi joku muu kuin he itse.

# data[].attributes.body
Joka neljäs maailman yli seitsemästä miljardista ihmisestä on 10-24 -vuotias!

Samalla kun suomalaisessa keskustelussa puhutaan eläkepommin vaikutuksista, on monissa muissa maissa herännyt hyvin päinvastaisia kysymyksiä yhteiskunnan väestörakenteesta. Nuorison tarjolla olevat mahdollisuudet työllistyä ja osallistua aktiivisesti yhteiskuntansa toimintaan ovat kysymyksiä, joihin etsitään kuumeisesti vastauksia varsinkin konfliktialueilla mutta joita kukin yhteiskunta joutuu miettimään omalta kannaltaan.

Suojaamalla nuorison poliittisia, yhteiskunnallisia ja muita oikeuksia, tukemalla yrittäjyyttä ja koulutusta sekä kehittämällä parisuhde- ja seksuaalineuvontaa nuorison tarpeiden mukaan voivat päättäjät edistää sitä, että nuori sukupolvi kokee saavansa tasa-arvoiset ja riittävät osallistumismahdollisuudet ja valmiudet elää täyspainoista elämää.

# data[].attributes.body
Humanitaarista työtä tekevät ihmiset työskentelevät alueilla, joille on vaikeaa tai mahdotonta päästä vaarallisten olosuhteiden takia ja joilla tästä huolimatta ja juuri tästä syystä ihmisten avuntarve on suurinta.

Ilman näiden arjen sankarien uhrauksia köyhimmissä ja haavoittuvaisimmissa olosuhteissa elävien olot olisivat nykyistäkin hälyttävämpiä.

Vuonna 2021 maailmassa on 235 miljoonaa ihmistä humanitaarisen avun tarpeessa. Tämä määrä on noussut merkittävästi viime vuonna. Syitä ovat väkivaltaiset konfliktit, nälkä ja ilmastonmuutos. Koronapandemia on entisestään vaikeuttanut tilannetta.

Elokuun 19. päivänä vietettävän humanitaarisen päivän ajankohta ei ole sattuma: tuona päivänä vuonna 2003 vasta muutamia päiviä toiminnassa olleen Irakin YK-operaation päämajaan tehtiin tuhoisa isku Bagdadissa. Surmansa sai 22 YK:lle työskennellyttä ihmistä. Päivä on siis mitä sopivin hiljentymiselle ja humanitaarista työtä tehdessään surmansa saaneiden muistamiselle.

Vuonna 2020 humanitaarisen työn tekijöihin kohdistui 475 hyökkäystä ja 108 työntekijää kuoli, 242 loukkaantui ja 125 otettiin panttivangiksi.

# data[].attributes.headline
21.8. Kansainvälinen päivä terrorismin uhrien muistoksi

# data[].attributes.subject
21.8. Kansainvälinen päivä terrorismin uhrien muistoksi

# data[].attributes.body
vastuu terrorismin uhrien tukemisesta ja heidän oikeuksiensa puolustamisesta on YK:n jäsenvaltioilla. Yhdistyneillä Kansakunnilla on silti tärkeä rooli jäsenvaltioiden tukemisessa YK:n maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian täytäntöönpanossa olemalla solidaarinen ja tukemalla uhreja, kehittämällä apua, perustamalla kansalaisyhteiskunnan verkostoja ja tarjoamalla niille tukea.

# data[].attributes.headline
22.8. Kansainvälinen päivä uskontoon perustuvan väkivaltaisuuksien uhrien muistoksi

# data[].attributes.subject
22.8. Kansainvälinen päivä uskontoon perustuvan väkivaltaisuuksien uhrien muistoksi

# data[].attributes.body
Uskonnon- tai vakaumuksenvapaus, mielipiteen- ja sananvapaus, oikeus rauhanomaiseen kokoontumiseen ja oikeus kokoontua ovat toisistaan riippuvaisia, liittyvät toisiinsa ja vahvistavat toisiaan. Ne on kirjattu ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 18, 19 ja 20 artiklaan.

Näiden oikeuksien puolustamisella on tärkeä rooli kaikenlaisen suvaitsemattomuuden ja uskontoon tai vakaumukseen perustuvan syrjinnän torjunnassa. Avoin, rakentava ja kunnioittava ideakeskustelu sekä uskontojen, uskontojen ja kulttuurien välinen vuoropuhelu paikallisella, kansallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla voivat vaikuttaa myönteisesti uskonnollisen vihan, yllytyksen ja väkivallan torjumiseen.

Lisäksi mielipiteen- ja sananvapauden harjoittamisella ja tiedon hakemisen, vastaanottamisen ja välittämisen vapauden täysimääräisellä kunnioittamisella voi olla myönteinen rooli demokratian vahvistamisessa ja uskonnollisen suvaitsemattomuuden torjumisessa.

# data[].attributes.headline
23.8. Kansainvälinen päivä orjakaupan ja sen poistamisen muistoksi (UNESCO) 

# data[].attributes.subject
23.8. Kansainvälinen päivä orjakaupan ja sen poistamisen muistoksi (UNESCO) 

# data[].attributes.body
Santo Domingossa (nyk. Haiti ja Dominikaaninen tasavalta) Karibianmerellä, tapahtui jotain merkittävää elokuussa vuonna 1791. Orjaenemmistöisen siirtomaan sisällä kytenyt kuohunta roihahti Ranskan vallankumouksen periaatteista rohkaisemana kansannousuksi, jolla tuli olemaan merkittävä rooli kipinänä transatlanttisen orjakaupan purkamisen tiellä.

Orjakaupan muiston teemapäivänä on tarkoitus palauttaa mieleen maailmanlaajuisesti vaikuttaneen orjakaupan historiallinen merkitys ja pohtia myös sen vaikutusta mantereiden ja valtioiden kansojen välisiin suhteisiin myös nykypäivänä.

# data[].attributes.attachment_caption
Yhdysvallat toteutti ydinasekokeita Marshallin saarilla 1946-1958. Bikinin saaren väestöstä tuli atomipakolaisia. Kuva: Rauli Virtanen / Suomen YK-liitto

# data[].attributes.body
Sotilaalliseen käyttöön tarkoitettuja ydinaseita testattiin ensimmäistä kertaa 16. heinäkuutta 1945, ja siitä lähtien kokeita on tehty maailmanlaajuisesti lähes kaksituhatta. Testejä jatkettiin vuosikymmenen ajan huolimatta niiden järisyttävistä vaikutuksista ihmisiin ja luontoon, mutta vuonna 1996 saatiin neuvoteltua kansainvälinen niiden lopettamiseen pyrkivä mekanismi. Täydellinen ydinkoekieltosopimus CTBT, jota ei kuitenkaan ole saatu vielä otettua käyttöön, koska sen edellyttämistä ratifioijamaista kahdeksan ei ole sitä vielä ratifioinut eikä kaksi edes allekirjoittanut.

Joulukuussa 2009 YK:n yleiskokous julisti ydinkokeiden vastaisen päivän tarkoituksenaan lisätä tietoisuutta ja koulutusta ydinkokeiden vaikutuksista ja niistä luopumisen välttämättömyydestä matkalla kohti ydinasevapaata maailmaan. YK:n tavoitteena ei tulisi olla mikään muu ja tästä asiasta on samaa mieltä lähes kaikki sen jäsenvaltiot.

# data[].attributes.body
Tahdonvastaiset katoamiset ovat karmaiseva ihmisoikeudellinen epäkohta ympäri maailmaa. Autoritääriset valtiot käyttävät niitä keinona vaientaa poliittisia vastustajia ja luoda pelotetta. Myös katoamisten jälkeen jatkuva omaisten, ihmisoikeustaistelijoiden ja oikeustoimijoiden ahdistelu sekä syyllisten syyttämättäjättäminen ovat ongelmakohtia, joiden poistamiseksi kansainvälinen yhteisö on vaatinut jäsenvaltioiltaan konkreettisia toimia vuodesta 1992, jolloin työ katoamiskonvention luomiseksi aloitettiin.

Sadat tuhannet ihmiset ovat kadonneet konfliktien ja sorron seurauksena. Kadonneita on ainakin 85 maassa. Pitkään kestäneestä työstä on kuitenkin syntynyt myös tulosta, ja vuonna 2010 YK:n yleiskokous sekä juhlisti tahdonvastaisia katoamisia koskevan yleissopimuksen voimaanastumista että julisti vietettäväksi Kansainvälisen kadonneiden YK-päivää vuodesta 2011 eteenpäin aina elokuun 30. päivänä.

# data[].attributes.body
Maailman väkiluvun kasvaessa reilusti yli 7 miljardin ihmisen asettaa se paineita kestävälle politiikalle ja ympäristön kantokyvylle kaupungistumisen, terveydenhuollon kuormituksen ja nuorten voimaannuttamisen tarpeen kautta. Lähes puolelta Afrikan, Aasian ja Latinalaisen Amerikan 57 valtiossa elävistä naisista evätään oikeus päättää seksistä kumppaneidensa kanssa, ehkäisyn käytöstä tai terveydenhuoltoon pääsystä. Näin kertoo UNFPAn raportti State of World Population vuonna 2021. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun YK:n raportti keskittyy keholliseen itsemääräämisoikeuteen. YK:n seksuaali- ja lisääntymisterveysjärjestönä UNFPA auttaa ihmisiä hankkimaan ehkäisyä ja hengenpelastavia lisääntymisterveyspalveluita ja tietoa sekä voimaannuttaa naisia ja tyttöjä tekemään tietoisia päätöksiä kehoistaan ja elämistään.

Raportti osoittaa, että niissä valtioissa, joissa tutkimustietoja oli saatavilla:

Vain 55 prosentilla naisista on valta tehdä itse päätöksiä terveydenhuollosta, ehkäisystä ja suostumuksestaan seksiin.

Vain 71 prosenttia valtioista takaa pääsyn kokonaisvaltaiseen äitiyshuoltoon.

Vain 75 prosenttia valtioista varmistaa laillisesti yhdenvertaisen ehkäisyn saatavuuden.

Vain noin 80 prosentissa valtioista on seksuaaliterveyttä ja -hyvinvointia tukevia lakeja.

Vain noin 56 prosentissa valtioista on lakeja ja käytäntöjä, jotka tukevat kokonaisvaltaista seksuaalikasvatusta.

Vuonna 1989 YK:n kehitysohjelma totesi, että tarvitsemme Maailman väestöpäivän kaltaisia tarttumakohtia, joiden myötä tilannetta tarkasteltaisiin pitkäjänteisesti ja väestökysymyksiin voitaisiin löytää ratkaisuja.

# data[].attributes.body
Kansainvälisen työjärjestön (ILO) mukaan maailmassa on peräti 64 miljoonaa työtöntä nuorta. Nuorten työttömyysaste onkin arviolta kolme kertaa suurempi kuin aikuisten. Nuorisotyöttömyys on suuri huolenaihe sekä teollisuus-, että kehitysmaissa.

YK:n yleiskokous julisti vuonna 2014 15. heinäkuuta nuorten osaamisen päiväksi. Teemapäivän tavoitteena on nostaa esiin ammattitaidon ja osaamisen merkitys nuorten työllistymisen parantamisessa. Päivää vietettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2015.

Maailmassa joka viides nuori ihminen on vailla työtä, koulutusta ja harjoittelua. Näistä nuorista valtaosa on naisia.

Nuorten määrä maailmassa kasvoi 139 miljoonalla (vuosien 1997 ja 2017 välisenä aikana), mutta nuoren työssäkäyvän väestön määrä laski 58,7 miljoonalla.

Koronapandemian vuoksi alle 25-vuotiaat nuoret ovat kolme kertaa suuremman työttömyysuhan alla kuin aikuiset. Tällä hetkellä ainakin joka kuudes nuori on työtön koronapandemian seurauksena.

Teemapäivän virallinen kotisivu

# data[].attributes.headline
18.7. Kansainvälinen Nelson Mandela -päivä

# data[].attributes.subject
18.7. Kansainvälinen Nelson Mandela -päivä

# data[].attributes.body
18. heinäkuuta juhlistetaan ja muistetaan Nelson Mandelaa, Etelä-Afrikan ensimmäistä demokraattisesti valittua presidenttiä, kansainvälistä rauhanrakentajaa ja ihmisoikeuslakimiestä, joka menehtyi viidentenä päivänä joulukuuta vuonna 2013. Mandelan perintö säilyy silti ihmiskunnan muistissa ja käsissä ja sitä on syytä juhlistaa tekemällä niin kuin Mandela itse teki - hän toimi 67 vuotta ihmisoikeuksien, rauhan ja vapauden edistäjänä. Kansainvälisenä Nelson Mandelan päivänä YK pyytääkin ihmisiltä ympäri maailman, että he käyttäisivät 67 minuuttia aikaansa näiden arvojen edistämiselle. Sitä hänkin varmasti arvostaisi.

# data[].attributes.body
Tänä päivänä huomiomme kohdistuu kolmeen aakkoseen:

A: Hepatiitti-A:han sairastuu arviolta 1.4 miljoonaa ihmistä vuosittain pilaantuneen ruuan tai tautiin sairastuneen ihmisen kautta. Tauti on harvoin tappava,  mutta se voi johtaa pitkäaikaisiin terveysongelmiin. Paras tapa suojautua taudilta on hankkia rokote tautia vastaan ja pitää huolta hygieniasta erityisesti riskitilanteissa.

B: Hepatiitti-B on noin kahdella miljardilla ihmisellä ympäri maailmaa ja se on erittäin yleinen sairaus varsinkin Saharan eteläpuolella Afrikassa ja Etelä-Aasiassa. Tämä terveysalan työntekijöille vaarallinen, veriteitse ja suojaamattoman seksin kautta tarttuva tauti vaatii 600 000 ihmisen hengen vuosittain.

C: Hepatiitti-C on noin 150 miljoonan ihmisen piina maailmanlaajuisesti. Vaikka tämä maksasairaus ei aina olekaan tappava ja siihen on mahdollista saada rokotehoitoa, sen tuoma karu todellisuus on yli 350 000 siihen vuosittain kuolevaa ihmistä.

Hepatiittipäivänä halutaan lisätä ihmisten tietoisuutta näiden tautien tunnistamisesta, leviämistavoista ja niiltä suojautumisesta. Lue siis lisää hepatiitista maailmanterveysjärjestön sivuilta niin tiedät miten varautua.

# data[].attributes.body
Kansainvälisen ystävyyen päivänä pyritään keskittymään hyvin yksinkertaiseen mutta sitäkin arvokkaamaan, melkein itsestäänselvään asiaan: kansojen, valtioiden, kulttuurien ja ihmisten välisellä ystävyydellä voimme rakentaa siltoja yhteisöjen välille ja rohkaista kansainvälistä rauhantyötä. Hädässä ystävä tunnetaan, mutta ystävyyden voimalla voimme myös suojautua siltä.

# data[].attributes.headline
30.7. Kansainvälinen ihmiskaupan vastainen päivä 

# data[].attributes.subject
30.7. Kansainvälinen ihmiskaupan vastainen päivä 

# data[].attributes.body
Tiestikö, että:

Vuonna 2018 noin 50 000 ihmiskaupan uhria havaittiin ja ilmoitettiin 148 maassa. Havaituista uhreista 50 prosenttia joutui ihmiskaupan uhriksi seksuaaliseen hyväksikäyttöön, 38 prosenttia pakkotyöhön.Naisuhrit ovat edelleen ensisijaisia kohteita. Naisia on 46 % ja tyttöjä 19 % kaikista ihmiskaupan uhreista.Maailmanlaajuisesti joka kolmas havaittu uhri on lapsi.Lasten osuus havaituista ihmiskaupan uhreista on kolminkertaistunut, kun taas poikien osuus on viisinkertaistunut viimeisen 15 vuoden aikana.
Lähde: UN.org

# data[].attributes.body
Kansainvälisenä vanhemmuuden päivänä korostetaan vanhempien tärkeää roolia lasten kasvatuksessa. Lapsen täysimääräisen ja sopusointuisen kehityksen kannalta on tärkeää että hän saa kasvaa perheympäristössään onnen, rakkauden ja ymmärryksen ilmapiirissä.

YK:n yleiskokous päätti vuonna 2013, että kesäkuun 1. päivää juhlistetaan kansainvälisenä vanhemmuuden päivänä. Päivänä keskitytään kunnioittamaan ja arvostamaan kaikkia maailman vanhempia. Vanhemmat ovat lasten kasvatuksen ja hyvinvoinnin ankkuri sekä yhteisöidemme peruskivi.

# data[].attributes.body
Yleiskokous päätti, että kaksi vuosisataa käytössä olleen polkupyörän ainutlaatuisuus, pitkäikäisyys ja monipuolisuus tunnustetaan, sillä se on yksinkertainen, edullinen, luotettava, puhdas, ympäristöystävällinen, kestävä, sekä ympäristönsuojelua ja terveyttä edistävä kulkuneuvo. YK päätti julistaa 3. kesäkuuta Maailman pyöräilypäiväksi.

Se kannusti sidosryhmiä korostamaan ja edistämään polkupyörän käyttöä keinona edistää kestävää kehitystä, vahvistaa lasten ja nuorten koulutusta sekä liikuntakasvatusta, edistää terveyttä, ehkäistä sairauksia, edistää suvaitsevaisuutta, keskinäistä ymmärrystä ja kunnioitusta sekä helpottaa sosiaalista osallisuutta ja rauhan kulttuuria. Yleiskokous suhtautui myönteisesti aloitteisiin järjestää pyöräretkiä kansallisella ja paikallisella tasolla keinona vahvistaa fyysistä ja henkistä terveyttä ja hyvinvointia sekä kehittää pyöräilykulttuuria yhteiskunnassa.

# data[].attributes.headline
4.6. Kansainvälinen päivä hyökkäyksen uhreiksi joutuneiden lasten muistoksi 

# data[].attributes.subject
4.6. Kansainvälinen päivä hyökkäyksen uhreiksi joutuneiden lasten muistoksi 

# data[].attributes.body
YK:n yleiskokous kokoontui hätäistuntoon elokuussa 1982 Lähi-idän levottomuuksien takia. Tuon istunnon aikana syntyi myös päätös, jonka myötä kansainvälinen yhteisö teki selväksi sen, että se ei hyväksynyt missään muodossa fyysistä, henkistä eikä tunneväkivaltaa lapsia kohtaan. Yleiskokous päätti julistaa tuolloin Kansainvälisen päivän hyökkäyksen uhreiksi joutuneiden lasten muistoksi, joka tukee YK:n sitoutumista suojella lasten oikeuksia ympäri maailmaa.

# data[].attributes.headline
5.6. Kansainvälinen laittoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunnan päivä

# data[].attributes.subject
5.6. Kansainvälinen laittoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunnan päivä

# data[].attributes.body
YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) mukaan laiton, ilmoittamaton ja sääntelemätön kalastus aiheuttaa vuosittain 11–26 miljoonan tonnin kalahäviön, jonka taloudellisen arvon arvioidaan olevan 10–23 miljardia dollaria. Tämän vaikutuksen hillitsemiseksi YK:n yleiskokouksen vuonna 2015 hyväksymän kestävän kehityksen toimintaohjelman tavoitteessa neljä kehoitetaan kansainvälistä yhteisöä "sääntelemään tehokkaasti pyyntiä ja lopettamaan liikakalastus, laiton, ilmoittamaton ja sääntelemätön kalastus sekä tuhoisat kalastuskäytännöt". Tämän kunnianhimoisen tavoitteen saavuttaminen edellyttää voimakkaita tietoisuuden lisäämistoimia suuren yleisön huomion kiinnittämiseksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastustoiminnan kielteisiin vaikutuksiin.

FAO on ollut toimissa aktiivisesti mukana. Kalavarojen pitkän aikavälin säilyttämisen ja kestävän käytön edistämiseksi vuoden 1995 FAO:n konferenssi hyväksyi FAO:n vastuullisen kalastuksen käytännesäännöt. Säännöstö on vapaaehtoinen, ja siinä määritellään vastuullisten käytäntöjen periaatteet ja kansainväliset käyttäytymisstandardit, joilla varmistetaan elollisten vesiluonnonvarojen tehokas säilyttäminen, hoito ja kehittäminen ekosysteemiä ja biologista monimuotoisuutta kunnioittaen. Vuonna 2009 FAO:n konferenssi hyväksyi sopimuksen satamavaltioiden toimenpiteistä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi. Sopimus on sitova ja siinä määrätään satamavaltioiden vähimmäistoimenpiteistä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi. Se tuli voimaan 5.6.2016.

# data[].attributes.body
Avain elämän ylläpitämiseen ja hyvän terveyden edistämiseen on turvallisen ja riittävän ruoan saaminen. Elintarvikevälitteiset sairaudet ovat yleensä tarttuvia tai myrkyllisiä luonteeltaan ja tavalliselle silmälle näkymättömiä.  Ne johtuvat bakteereista, viruksista, loisista tai kemiallisista aineista, jotka pääsevät elimistöön saastuneen ruoan tai veden kautta. Elintarviketurvallisuudella on keskeinen rooli sen varmistamisessa, että ruoka pysyy turvassa elintarvikeketjun kaikissa vaiheissa - tuotannosta sadonkorjuuseen, jalostukseen, varastointiin ja jakeluun, aina valmistukseen ja kulutukseen asti.

Vuosittain todetaan arviolta 600 miljoonaa elintarvikeperäistä sairaustapausta, joten vaarallinen ruoka on uhka ihmisten terveydelle ja talouksille, ja se vaikuttaa suhteettoman paljon haavoittuviin ja syrjäytyneisiin ihmisiin, erityisesti naisiin ja lapsiin, konflikteista kärsiviin väestöryhmiin ja maahanmuuttajiin. Arviolta 420 000 ihmistä ympäri maailmaa kuolee joka vuosi syötyään saastunutta ruokaa. Alle 5-vuotiaat lapset kantavat 40 prosenttia elintarvikevälitteisistä sairauksista, joista 125 000 kuolee vuosittain.

Maailman elintarviketurvallisuuspäivän 7. kesäkuuta tavoitteena on kiinnittää huomiota ja innostaa toimia, jotka auttavat ehkäisemään, havaitsemaan ja hallitsemaan elintarvikkeista johtuvia riskejä ja edistämään elintarviketurvaa, ihmisten terveyttä, taloudellista vaurautta, maataloutta, markkinoille pääsyä, matkailua ja kestävää kehitystä. Maailman terveysjärjestö (WHO) ja Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) edistävät yhdessä Maailman elintarviketurvallisuuspäivän viettämistä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja muiden asiaankuuluvien järjestöjen kanssa. Tämä kansainvälinen päivä on tilaisuus vahvistaa pyrkimyksiämme varmistaa, että syömämme ruoka on turvallista, sisällyttää elintarviketurvallisuus julkiseen asialistaan ​​ja vähentää elintarvikevälitteisten sairauksien taakkaa maailmanlaajuisesti.

# data[].attributes.body
Valtameremme lämpötiloineen, virtoineen ja elämänmuotoineen pitävät yllä ihmiselämää tekemällä maapallostamme elinkelpoisen. Juomavetemme, sään ääri-ilmiöt, rantaviivamme, suurin osa ruuastamme, kauppareittimme ja jopa hengittämämme happi ovat merien säännöstelemiä. Tästä syystä meriemme suojelu on tärkeä resurssi osana kestävää tulevaisuuttamme - varsinkin kun joudumme yhä useammin ajattelemaan sitä resurssina, jota joudumme suojelemaan omilta teoiltamme.

Alun perin merien päivän idea syntyi Rion kestävän kehityksen huippukokouksessa vuonna 1992, mutta virallisesti päivä päätyi YK-kalenteriin yleiskokouksen päätöksen myötä vuonna 2008. Yhä useammin valtameret päätyvät jokapäiväiseen uutisvirtaamme esimerkiksi sään ääri-ilmiöiden, merenpinnan nousun, uusien merireittien avautumisen tai vaikkapa merissä kelluvan muovijätteen myötä. Näiden myötä ymmärrämme myös sen, kuinka tärkeää merien suojelu on.

# data[].attributes.headline
12.6. Kansainvälinen lapsityön vastainen päivä (ILO)

# data[].attributes.subject
12.6. Kansainvälinen lapsityön vastainen päivä (ILO)

# data[].attributes.body
YK ja Kansainvälinen työjärjestö ILO ovat tehneet periksiantamatonta työtä lapsityövoiman poistamiseksi perustamisestaan lähtien. Työjärjestö perustettiin jo 1910-luvulla, vuosikymmeniä ennen YK:ta, päätarkoituksenaan kitkeä lapsityövoiman käyttöä. Vaikka vuosikymmenien aikana ollaan saavutettu merkittäviä parannuksia, ovat tilastot silti karua luettavaa. Arviolta 160 miljoonaa lasta tekee edelleen työtä, eikä voi kokea ansaitsemaansa lapsuutta. Noin puolet heistä joutuu työskentelemään pakotettuina tai vaarallisissa työympäristöissä - pahimmillaan prostituutiossa tai aseellisten konfliktien armoilla. Maailmassa 79 miljoonaa lasta tekee tekee vaarallista työtä.

Kesäkuun 12. päivä nostaa esiin tämän aiheen. Lapsityövoiman käyttö juontaa juurensa köyhyydestä, sääntelyä pakoilevista elinkeinoista, koulutusmahdollisuuksien puuttumisesta ja yleisistä ihmisoikeusrikkomuksista. Lapset tekevät sekä palkallista että palkatonta työtä. Erityisen paljon lapsityövoimaa käytetään maataloudessa. Myös palvelualoilla ja teollisuudessa ja kaivosalalla käytetään lapsityötä. Lapsityövoiman käyttö on edelleen arkipäivää, mutta sen kitkemiseksi tehdään lujasti töitä. Lapsityön määrää onnistuttiin vähentämään vuodesta 2000 alkaen 94 miljoonalla. Viime vuosina kehitys on muuttunut ja tuoreimpien tietojen mukaan lapsityön määrä on kääntynyt jälleen kasvuun ensimmäistä kertaa kahteen vuosikymmenneen.

Koronapandemia on tuonut merkittävän lisähaasteen. Pandemian seurauksena lapsityön määrän arvioidaan nousevan yhdeksällä miljoolla. YK:n kestävän kehityksen tavoitteena (alatavoite 8.7) on lapsityön poistaminen kaikissa muodoissaan vuoteen 2025 mennessä.

# data[].attributes.body
Albinismi on harvinainen, ei-tarttuva, geneettisesti periytyvä tila, joka esiintyy syntymässä. Lähes kaikissa albinismitapauksissa molemmilla vanhemmilla on oltava geeni, jotta se voi siirtyä eteenpäin, vaikka heillä itsellään ei olisi albinismia. Sairautta esiintyy molemmilla sukupuolilla etnisestä taustasta riippumatta ja kaikissa maailman maissa. Albinismi johtuu pigmentaation (melaniinin) puutteesta  hiuksissa, ihossa ja silmissä, mikä aiheuttaa alttiutta auringolle ja kirkkaalle valolle. Tämän seurauksena lähes kaikki albinismia sairastavat ihmiset ovat näkövammaisia ​​ja alttiita ihosyövän kehittymiselle.

Albinismille keskeisen melaniinin puuttumiseen ei ole parannuskeinoa. Vaikka luvut vaihtelevat, on arvioitu, että Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa jokaisella 17 000–20 000 ihmisellä on jonkinlainen albinismi. Saharan eteläpuolisessa Afrikassa sairaus on paljon yleisempi, ja Tansaniassa arviolta yksi 1 400:sta ihmisestä kärsii siitä. Sairauden esiintyvyys on ilmoitettu olevan jopa yhdellä 1 000:sta valituissa väestöryhmissä Zimbabwessa ja muissa tietyissä etnisissä ryhmissä Etelä-Afrikassa.

# data[].attributes.headline
14.6. Maailman verenluovuttajien päivä (WHO) 

# data[].attributes.subject
14.6. Maailman verenluovuttajien päivä (WHO) 

# data[].attributes.body
Maailmassa luovutetaan verta 107 miljoonaa kertaa vuosittain - mutta kuten hyvin tiedetään, aktiivisia luovuttajia tarvitaan jatkuvasti ja enemmän. Verenluovuttajien päivänä pyritään muistuttamaan siitä, kuinka hyväntahtoisella vapaaehtoisella luovutustoiminnalla voidaan pelastaa ihmishenkiä.

# data[].attributes.body
Yhteiskuntamme ikäjakauman muuttuessa kohtaamme myös yhä enemmän anteeksiantamatonta, ikäihmisiin kohdistuvaa väärinkäytöstä ja huonoa hoitoa. Ikäihmisten hyväksikäyttö voi saada fyysisiä, psykologisia, seksuaalisia tai taloudellisia muotoja ja se voi olla myös tarkoituksellisen tai tahattoman heitteillejätön seurausta.

Ilmiönä ikäihmisten hyväksikäyttö on globaalia ja se vaikuttaa miljoonien vanhusten terveyteen ja ihmisoikeuksiin. Ongelma luonnollisesti ansaitsee kansainvälisen yhteisön huomion ja reaktion ja siksi YK:n yleiskokous päättikin vuonna 2011 omistaa kesäkuun 15. päivän sen tietoisuuden lisäämiselle.

# data[].attributes.headline
17.6. Kansainvälinen päivä aavikoitumisen ja kuivuuden ehkäisemiseksi

# data[].attributes.subject
17.6. Kansainvälinen päivä aavikoitumisen ja kuivuuden ehkäisemiseksi

# data[].attributes.body
Kuivuus johtaa pahimmin siitä kärsivillä alueilla nälänhätään ja ihmishenkien menetykseen. Maailman talousfoorumi onkin arvioinnut veden saatavuuden heikkenemisen yhdeksi seuraavan vuosikymmenen todennäköisimmäksi ja dramaattisimmaksi kriisiksi. Kuivuuden pitkäaikaisina vaikutuksina maaperä köyhtyy ja aavikoituu. Tämän seurauksena alueilla, joissa vesiresursseista ja tuottavasta maaperästä on pula, kytee myös konfliktien riski.

YK:n pääsihteeri Ban Ki-moonin mukaan ”kuivuuden vaikutuksia voidaan lieventää, vaikka sen torjuminen onkin vaikeaa.” Asianmukaisen valmistautumisen kustannukset ovat minimaaliset hätäapuun verrattuna katastrofin iskiessä.

Päivän iskulause vuodelta 2013, ”Älä anna tulevaisuutemme kuivua”, muistuttaa meitä jokaista velvollisuudestamme käyttää vettä kestävästi. Kuivuuden torjuminen vaatii myös kansainvälistä yhteistyötä, koska se harvoin kunnioittaa valtiorajoja. Tätä yhteistyötä varten myös YK:n yleiskokous osallistuu kuivuuden vastaiseen rintamaan virallisesti vuodesta 1995 lähtien vietettynä teemapäivänä.

# data[].attributes.body
COVID-19:n torjuntatoimenpiteet ovat lisänneet konflikteihin liittyvän seksuaalisen väkivallan kroonista aliraportointia, joka johtuu leimautumisesta, turvattomuudesta, kostotoimien pelosta ja palvelujen puutteesta. Lukitukset, ulkonaliikkumiskiellot, karanteenit, viruksen tartuttamisen tai leviämisen pelot, liikkumisrajoitukset ja rajoitettu pääsy palveluihin ja turvallisiin tiloihin, kun turvakodit suljettiin ja klinikat muutettiin pandemiaa varten, lisäsivät olemassa olevaa rakenteellista, institutionaalista ja sosiokulttuurista monimutkaisuutta.

Ennakoivista toimenpiteistä, joilla edistetään eloonjääneiden turvallista ilmaisua ja korvausten hakemista mahdollistavaa ympäristöä, on tullut kiireellisempiä kuin koskaan. Pandemia on paljastanut yhteiskuntiamme vaivaavan risteävän epätasa-arvon, jota pahentavat konfliktit, siirtyminen ja institutionaalinen hauraus. Ainoa ratkaisu näihin päällekkäisiin ongelmiin on poliittisen päättäväisyyden ja resurssien lisääminen.

# data[].attributes.body
YK yhdisti vuonna 2000 lukuisien maiden omat pakolaispäiväperinteet ja otti käyttöön Afrikan pakolaisten päivänä tunnetun kesäkuun 20. päivän kansainvälisenä teemapäivänä yleiskokouksen päätöksellä. Teemapäivä keskittää huomiomme kodeistaan väkivaltaisten konfliktien, sään ääri-ilmiöiden tai muiden yllättävien mullistusten takia lähteneiden ihmisten oikeuksiin.

# data[].attributes.body
Monet julkisen palvelun piirissä toimivat ihmiset ovat valinneet työkseen hyvän hallinnon parissa toimimisen oman yhteisönsä palvelemiseksi. YK julisti vuonna 2002 erityisen teemapäivän heidän työnsä arvostamiselle, jotta nuoret myös tulevaisuudessa valitsisivat uran yhteiskuntiensa palvelijoina. Heidän työnsä on tärkeää  yhteiskunnan rakenteiden vahvistamiseksi ja jotta tulevaisuuden haasteisiin voidaan vastata läpinäkyvästi, vastuullisten ja solidaaristen hallintorakenteiden avulla.

# data[].attributes.body
Lesket ovat usein näkymättömiä tilastoissa, poissaolevia tutkijoiden kysymyksissä, paikallisten ja kansallisten viranomaisten hylkäämiä eikä heihin kohdistu juuri huomiota järjestöidenkään toimissa. Tästä johtuen lesket ovat usein yhteiskuntiensa 'näkymättömiä jäseniä'.

YK on halunnut kohottaa lesket kerran vuodessa - 23. kesäkuuta - kansainvälisen huomion kohteeksi, jotta heidän vaikeutensa saisivat meidät vaatimaan heille parempia oikeuksia. Joissain tapakulttuureissa lesket saatetaan esimerkiksi karkottaa omista kodeistaan.

# data[].attributes.body
Merenkulkijan päivää juhlistettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2011, kun vuotta aiemmin Kansainvälinen merenkulkujärjestö otti sen käyttöönsä uuden kansainvälisen merenkulkusopimuksen myötä (STCW). Sittemmin se on lisätty YK-päivien joukkoon osoittamaan kunnioitusta kaikille maailman 1,5 miljoonalle merenkulkijalle, jotka kuljettavat 90 prosenttia maailman kaikesta maailmankaupan tuotannosta ja kohtaavat esimerkiksi piratismin kaltaisia haasteita tehdessään tärkeää työtään.

# data[].attributes.headline
26.6. Kansainvälinen päivä huumeiden väärinkäytön ja laittoman huumausainekaupan vastustamiseksi 

# data[].attributes.subject
26.6. Kansainvälinen päivä huumeiden väärinkäytön ja laittoman huumausainekaupan vastustamiseksi 

# data[].attributes.body
Maanviljelijät, jotka päätyvät viljelemään huumeita, tekevät sen usein siksi, että heille ei tarjottu juuri muita vaihtoehtoja elättääkseen itsensä. Huumekaupan kitkeminen vaatii kansainvälisenä ongelmana jatkuvaa ja kuluttavaa valtioiden poliisiyhteistyötä. Huumeidenkäyttäjät tarvitsevat myös yhteiskunnan hyväksyntää ja tukea kärsimyksessään, jotta he pääsevät stigmatisoinnin sijaan kiinni mahdollisuuksiin vapautua addiktionsa kourista ja pelastuvat muun muassa HIV-tartuntojen riskiltä. Samanaikaisesti suunnitellaan ja kehitetään uusia huumaavia aineita, jotka eivät ole vielä kansainvälisten lakien säätelemiä eikä nuoria ole varoitettu niiden riskeistä.

Huumeiden väärinkäytökset ja laiton huumekauppa luovat ongelmien vyyhdin, jonka ratkaisemiseksi tarvitaan kaikkien sidosryhmien välistä yhteistyötä - hallitusten, medioiden ja kansalaisyhteiskunnan tulee yhdessä vastata huumeongelmiin, jotta huumausaineiden haitoista pysytään tietoisina ympäri maailmaa ja jotta voisimme estää huumekauppiaita hyötymästä näiden aineiden väärinkäytöstä ja sen myötä syntyvästä kurjuudesta.

# data[].attributes.headline
26.6. Kansainvälinen päivä kidutuksen uhrien puolesta

# data[].attributes.subject
26.6. Kansainvälinen päivä kidutuksen uhrien puolesta

# data[].attributes.body
Kidutus on luokiteltu kansainvälisten lakien myötä rikokseksi, jota ei voida oikeuttaa missään olosuhteissa millään asetuksella. Kielto pätee niin YK:n jäsenvaltioiden kirjoittamien sopimusten kautta, mutta myös olemalla vakiintunut osa kansainvälistä tapaoikeutta.

YK:n yleiskokous on vahvistanut tätä normia julistamalla kesäkuun 26. päivän kidutuksen uhrien kunnioittamiselle, ja muistuttaen kansainvälistä yhteisöä siitä, että ainoa vaihtoehto on kidutuksen totaalinen kitkeminen. YK muistuttaa samalla Kidutuksenvastaisen yleissopimuksen olemassaolosta, joka on astunut voimaan vuonna 1987, ja jota muutamat maat eivät vielä ole ratifioineet. Tilanteeseen vaaditaan muutosta.

# data[].attributes.headline
27.6. Mikro-, pieni- ja keskikokoisten yritysten päivä

# data[].attributes.subject
27.6. Mikro-, pieni- ja keskikokoisten yritysten päivä

# data[].attributes.body
COVID-19-kriisi on opettanut meille, että pandemia ja sen  torjuntatoimenpiteet eivät vaikuta kaikkiin samalla tavalla. Yksityisestä sektorista eniten kärsivät mikro-, pienet ja keskisuuret yritykset, erityisesti naisten, nuorten, etnisten vähemmistöjen ja maahanmuuttajien johtamat yritykset. Kansainvälisen kauppakeskuksen tutkimus COVID-19:n vaikutuksista yrityksiin 136 maassa on osoittanut, että kriisi on vaikuttanut voimakkaasti lähes 62 prosenttiin naisten johtamista pienyrityksistä ja hieman yli puoliin naisten ja miesten yhteisomistuksessa olevista yrityksistä. 27 prosenttia näistä yrityksistä ei todennäköisesti selviä pandemiasta.

Kun hallitukset rokottavat väestöään, maailma käsittelee edelleen useita muita haasteita, joita ovat muun muassa  ilmastonmuutoksen jatkuvat vaikutukset sekä biologisen monimuotoisuuden katoaminen ja saastuminen. Jos näitä  kolmea kriisiä ei hillitä, niillä odotetaan olevan vakavia kielteisiä vaikutuksia talouskasvuun, ihmisten terveyteen ja ekosysteemeihin, työllisyyteen ja toimeentuloon. Mitä voimme siis tehdä varmistaaksemme, että pk-yritykset kestävät uhkaavaa ilmastokriisiä ja pääsevät kohti kestävämpiä talouksia? Viralliset ja epäviralliset pk-yritykset muodostavat yli 90 prosenttia kaikista yrityksistä ja niiden osuus on keskimäärin 70 prosenttia kokonaistyöllisyydestä ja 50 prosenttia BKT:sta. Sellaisenaan he ovat avaintoimijoita vihreän elpymisen saavuttamisessa.

# data[].attributes.body
Kansainvälisen tropiikin päivän tarkoituksena on lisätä tietoisuutta trooppisten alueiden kohtaamista erityisistä haasteista, maailman trooppiseen vyöhykkeeseen vaikuttavien ongelmien kauaskantoisista seurauksista sekä tarpeesta lisätä tietoisuutta kaikilla tasoilla. Tropiikin maiden osallistuminen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen on olennaista, sillä heillä on tärkeä rooli niiden onnistumisessa.

Tropics-raportti käynnistettiin 29. kesäkuuta 2014 kahdentoista johtavan trooppisen tutkimuslaitoksen yhteistyön huipentumana. Raportti tarjoaa ainutlaatuisen näkökulman tälle yhä tärkeämmälle alueelle. Raportin julkaisun vuosipäivänä Yhdistyneiden Kansakuntien vuoden 2006 yleiskokous julisti, että 29. kesäkuuta on vietettävä kansainvälistä tropiikin päivää.

# data[].attributes.body
Joulukuussa 2016 Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous hyväksyi päätöslauselman, jossa 30. kesäkuuta julistettiin kansainväliseksi asteroidipäiväksi, jotta joka vuosi muistettaisiin vuonna 1908 Tunguskassa, Siperian yllä tapahtunutta ja laajalti ympäristöä tuhonnutta asteroidi-iskua. Kansainvälisen asteroidipäivän tavoitteena on lisätä yleisön tietoisuutta asteroidien törmäysvaarasta ja tiedottaa maailmanlaajuisesti yleisölle kriisiviestintätoimista sen varalta, että Maata kohtaa uskottava uhka. Yleiskokouksen päätös perustui Avaruustutkijoiden yhdistyksen ehdotukseen, jonka Ulkoavaruuden rauhanomaisen käytön komitea (COPUOS) hyväksyi.

# data[].attributes.body
Kansainvälistä parlamentarismin päivää vietetään joka vuosi 30. kesäkuuta, jolloin Parlamenttienvälinen liitto (IPU) perustettiin vuonna 1889. Teemapäivä perustettiin vuonna 2018 Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselmalla. Kansainvälisen parlamenttien päivän järjestäminen on erityisen tärkeää tänä parlamentaarisen demokratian kriittisenä aikana, jolloin ihmiset ovat menettämässä luottamusta poliittisiin instituutioihin ja itse demokratia kohtaa populististen ja nationalististen liikkeiden haasteita.

Demokratian kukoistamiseksi parlamenttien on toimivien demokratioiden kulmakivinä oltava vahvoja, avoimia, vastuullisia ja edustavia. Kansainvälinen parlamentarismin päivä on aika tarkastella edistystä, jota parlamentit ovat saavuttaneet joidenkin keskeisten tavoitteiden saavuttamisessa. Huomiota tulee kiinnittää siihen, että parlamenttien tulee käsitellä ajankohtaisia asioita, pyrkiä saamaan enemmän naisia ​​ja nuoria kansanedustajiksi sekä sopeutua uusiin teknologioihin.

# data[].attributes.body
Tonnikalasäilyke on ollut suuri liittolaisemme ruokakomeroissamme pandemian aikana. Edullisten ja säilyvien tonnikalasäilykkeiden kulutus lisääntyi maailmanlaajuisesti vuonna 2020. Tuotteen suuri suosio on johtanut siihen, että tonnikala on jo pitkään ollut oman menestyksensä uhri.

Tonnikala ja sen kaltaiset lajit ovat taloudellisesti erittäin tärkeitä – sekä kehittyneille että kehitysmaille – ja ravitsemukselliset ominaisuutensa huomioon ottaen merkittävä ravintolähde. Tonnikalanliha sisältää runsaasti omega-3:a sekä kivennäisaineita, proteiineja ja B12-vitamiinia muiden etujen ohella. Tonnikalan uskomattomista ominaisuuksista johtuen kaloja uhkaa valtava kysyntä. Viimeisimpien tietojen mukaan 33,3 prosenttia seitsemän tärkeimmän tonnikalalajin kalakannoista on kalastettu biologisesti kestämättömällä tasolla. Tästä syystä Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous päätti joulukuussa 2016 virallisesti viettää Maailman tonnikalapäivää.

Teemapäivällä halutaan korostaa tonnikalamarkkinoiden hallintaa ja näin estää tonnikalakantojen romahtaminen. Monet maat ovat voimakkaasti riippuvaisia ​​tonnikalavaroista elintarviketurvan,  ravinnon, talouskehityksen, työllisyyden, valtion tulojen, toimeentulon, kulttuurin ja virkistyksen kannalta. Siksi kestävän kehityksen tavoite 14 – valtamerten, merien ja meren luonnonvarojen säilyttäminen ja kestävä käyttö – koskee maailmanlaajuisia tonnikalamarkkinoita.

# data[].attributes.body
Kansainvälisenä lehdistönvapauden päivänä arviodaan sananvapauden tilaa maailmassa ja muistetaan sananvapauden vuoksi työssään menehtyneitä journalisteja.

# data[].attributes.body
"YK:ta ei perustettu viemään ihmiskuntaa taivaaseen, vaan estämään sen päätymistä helvettiin." - YK:n pääsihteeri Dag Hammarskjöld.

Miljoonia kuolonuhreja ympäri maailmaa vaatinut toinen maailmansota oli tapahtuma, joka loi pohjan ja tarpeen Yhdistyneiden Kansakuntien perustamiselle. Järjestö on luotu, jotta tulevat sukupolvet säästyisivät sodan tuhoilta  jäsenvaltioiden diplomaattisen yhteistyön avulla. YK:n toiminnan peruspilarina on ratkaista kaikki konfliktit rauhanomaisin keinoin ennen kuin ne kärjistyvät väkivaltaisiksi.

Muistopäivien aikana kunnioitetaan toisessa maailmansodassa traagisesti menehtyneiden muistoa. Toinen maailmansota toi suunnattoman surun ihmiskunnalle. Päivien aikana muistellaan sodan jälkeistä kehitystä sovinnon, kansainvälisen ja alueellisen yhteistyön sekä demokraattisten arvojen ja ihmisoikeuksien edistämisellä, erityisesti YK:n avulla.

# data[].attributes.headline
9.5. (toukokuun toinen lauantai) Maailman muuttolintujen päivä (UNEP)

# data[].attributes.subject
9.5. (toukokuun toinen lauantai) Maailman muuttolintujen päivä (UNEP)

# data[].attributes.body
Maailman muuttolintujen päivän tarkoitus on nostaa esiin muuttolintuja koskevaa tietoa. Teemapäivänä järjestetään eri puolilla maailmaa muuttolintuihin ja niiden elinympäristöön liittyviä tapahtumia, kuten oppimisprojekteja ja lintubongausretkiä. Ensimmäiset muuttolintujen päivän tapahtumat järjestettiin vuonna 2006 YK:n ympäristöohjelman seminaarin yhteydessä Nairobissa, Keniassa, kahden muuttolintuihin keskittyneen järjestön toimesta.

Maailman muuttolintujen päivänä puhutaan muun muassa siitä, millaisen uhan merten muoviroska aiheuttaa merilinnuille ja muille merieläimille, kuten vesikilpikonnille ja valaille.

# data[].attributes.body
Mitä olisimmekaan ilman perheitämme? Perheiden yhteisöllistä roolia ja sukupolvien välisen yhteyden tärkeyttä kaikilla yhteiskuntamme tasoilla ympäri maailmaa ei voida kieltää. YK:n yleiskokous päättikin siksi vuonna 1993 luoda perheiden teemapäivän, jotta sen viettämisen yhteydessä voisimme tarkastella, miten sosiaaliset, taloudelliset ja demograafiset menetelmät vaikuttavat perheisiin ja miten kansallisilla päätöksillä voidaan parantaa perheiden ja eri sukupolvien mahdollisuuksia toimia osana tervettä yhteisöä.

# data[].attributes.body
Rauhassa yhdessä eläminen tarkoittaa erilaisuuden hyväksymistä ja kykyä kuunnella, tunnistaa, kunnioittaa ja arvostaa muita sekä elää rauhallisesti ja yhtenäisesti. YK:n yleiskokous julisti 16. toukokuuta kansainväliseksi rauhassa elämisen päiväksi keinona aktivoida säännöllisesti kansainvälisen yhteisön ponnisteluja rauhan, suvaitsevaisuuden, osallisuuden, ymmärryksen ja solidaarisuuden edistämiseksi.

Päivän tavoitteena on ylläpitää halua elää ja toimia yhdessä yhdistäen erilaisuuden ja monimuotoisuuden, jotta voidaan rakentaa kestävää, rauhan, solidaarisuuden ja harmonian täyttämää maailmaa. Teemapäivä muistuttaa maita edistämään sovintoa rauhan ja kestävän kehityksen turvaamiseksi, mukaan lukien työskentelyn yhteisöjen, uskonnollisten johtajien ja muiden asiaankuuluvien toimijoiden kanssa sekä rohkaisemalla anteeksiantamukseen ja myötätuntoon yksilöiden välillä.

Teemapäivän taustalla on muistot toisen maailmansodan tuhoista, jonka jälkeen Yhdistyneet Kansakunnat perustettiin pelastamaan seuraavat sukupolvet sodan vitsaukselta. Yksi sen tavoitteista on saada aikaan kansainvälistä yhteistyötä kansainvälisten ongelmien ratkaisemiseksi, mukaan lukien edistämällä ja kannustamalla ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista kaikille rotuun, sukupuoleen, kieleen tai uskontoon katsomatta.

Yleiskokous hyväksyi vuonna 1999 rauhankulttuuria koskevan julistuksen ja toimintaohjelman, joka toimii kansainvälisen yhteisön, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien järjestelmän, yleisenä mandaattina edistää rauhan kulttuuria ja väkivallattomuutta, joka hyödyttää koko ihmiskuntaa, myös tulevia sukupolvia. Julistus syntyi pitkäaikaisen ja vaalitun käsityksen tuloksena – joka sisältyy Unescon perustuslakiin – että "koska sodat alkavat ihmisten mielissä, rauhanpuolustus on rakennettava ihmisten mielissä. " Julistuksessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan rauha ei ole vain konfliktien poissaoloa, vaan se edellyttää myös positiivista, dynaamista osallistumisprosessia, jossa vuoropuhelua rohkaistaan ​​ja konflikteja ratkaistaan ​​keskinäisen ymmärryksen ja yhteistyön hengessä. Julistuksessa tunnustetaan myös, että tällaisen toiveen toteuttamiseksi on tarpeen poistaa kaikki syrjinnän ja suvaitsemattomuuden muodot, mukaan lukien rotuun, ihonväriin, sukupuoleen, kieleen, uskontoon, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen, etniseen tai sosiaaliseen alkuperään perustuva syrjintä ja suvaitsemattomuus, omaisuus, vammaisuus, syntymä tai muu asema.

# data[].attributes.body
Valolla on keskeinen rooli elämässämme. Perustasolla, fotosynteesin kautta, valo on itse elämän alkulähde. Valon tutkiminen on johtanut lupaaviin vaihtoehtoisiin energialähteisiin, henkeä pelastaviin lääketieteellisiin edistysaskeliin diagnostiikan ja hoitojen alalla, valonnopeuteen ja moniin muihin löytöihin, jotka ovat mullistaneet yhteiskunnan ja muokanneet ymmärrystämme maailmankaikkeudesta. Nämä tekniikat kehitettiin vuosisatoja kestäneen perustutkimuksen pohjalta alkaen vuonna 1015 julkaistusta Ibn Al-Haythamin keskeisestä teoksesta Kitab al-Manazir (Optiikan kirja), joka tutkii valon ominaisuuksia. Einsteinin työ 1900-luvun alussa muutti tapaamme ajatella aikaa ja valoa.

Kansainvälinen valon päivä juhlii valon roolia tieteessä, kulttuurissa ja taiteessa, koulutuksessa ja kestävässä kehityksessä sekä niinkin monipuolisilla aloilla kuin lääketiede, viestintä ja energia. Juhlapäivä tarjoaa yhteiskunnan eri sektoreille mahdollisuuden osallistua toimintaan, joka osoittaa, kuinka tiede, teknologia, taide ja kulttuuri voivat auttaa Unescon tavoitteiden saavuttamisessa – rauhanomaisten yhteiskuntien perustan rakentamisessa.

# data[].attributes.body
Telekommunikaatio ja tietoyhteiskunta ovat erottamaton osa elämäämme jo pelkästään siksi, että emme edes välillä havannoi niiden läsnäoloa. Saamme yhteyden keneen tahansa ympäri maailmaa milloin haluamme, voimme lukea internetistä kaikki haluamamme uutiset ja etsiä tietoa vapaasti kaikista saatavilla olevilla tietoverkoista ja viestiä suoraan koko maailmalle niin halutessamme. Ne ovat nivoutuneet osaksi jokapäiväistä elämäämme.

Internettiä ja muita tieto- ja viestintäteknologioita tulisikin käyttää ympäri maailmaa ja korostaa niiden mahdollisuuksia yhteiskunnallisesti, jotta niin kutsuttu digitaalinen kuilu eri yhteisöjen välillä kapenee ja kaikki voivat nauttia moderneista kommunikaatio- ja oppimismahdollisuuksista tasavertaisesti. Tätä teemapäivää vietetään 17. toukokuuta, jolloin on myös Kansainvälisen telekommunikaatioliitto ITU:n vuosipäivä.

# data[].attributes.body
Pölyttäjät ovat äärimmäisen tärkeitä luonnon monimuotoisuuden ja ihmisten ruuantuotannon kannalta katsottuna. Mehiläiset ja muut pölyttäjät ovat kuitenkin vaarassa ihmisten aiheuttamien toimien vuoksi. Lähes 90 prosenttia maailman villeistä kukkivista kasveista on riippuvaisia kokonaan tai ainakin osittain pölyttäjistä. Maailman ruokakasveista pölyttäjiä tarvitsee 75 prosenttia ja pölyttäjien vaikutus koskee 35:tä prosenttia maailman viljelymaasta.

Tietoisuuden kasvattamiseksi YK päätti vuonna 2017 julistaa toukokuun 20. päivän Maailman mehiläisten päiväksi. Päivän tavoitteena on vahvistaa niitä keinoja, joiden avulla mehiläisiä ja muita pölyttäjiä voidaan suojella. Nälän poistaminen on yksi YK:n kestävän kehityksen tavoitteista ja mehiläisiä tarvitaan, jotta tavoite voidaan saavuttaa.