# data[].attributes.body
Model en v:

# data[].attributes.body
Model en cascada:

# data[].attributes.body
El terme cicle de vida del programari descriu el desenvolupament de programari, des de la fase inicial fins a la fase final. El propòsit d'aquest programa és definir les diferents fases intermèdies que es requereixen per validar el desenvolupament de l'aplicació, és a dir, per garantir que el programari compleixi els requisits per a l'aplicació i verificació dels procediments de desenvolupament: s'assegura que els mètodes utilitzats són apropiats.

# data[].attributes.body
- Pre-alfa es refereix a totes les activitats realitzades durant el projecte de programari abans de les proves.
- Fase alfa és la primera fase per començar les proves de programari
- Una versió beta representa generalment la primera versió completa del programa informàtic o d'un altre producte, que és possible que sigui inestable però útil perquè les demostracions internes i les inspeccions prèvies seleccionin a clients.

# data[].attributes.body
Els traductors són programes s'encarreguen de traduir d'un llenguatge de programació o un llenguatge intermedi a un altre llenguatge intermedi o bé a codi màquina.
Hi ha diferents tipus de traductors:
-Compilador
-Intèrpret
-Màquina virtual

# data[].attributes.headline
En el desenvolupament de programari lliure és normal usar la terminologia numèrica:

# data[].attributes.subject
En el desenvolupament de programari lliure és normal usar la terminologia numèrica:

# data[].attributes.body
Menor: Són els nombres que canvien en incorporar noves funcions a un determinat programari.

Major: Són les noves característiques de gran abast i, per tant, excepcionals.

Micro: Són les noves versions en què es corregeixen els errors del nombre micro anterior.

# data[].attributes.body
S'utilitza per expressar com ha progressat el desenvolupament d'un programari i quant de desenvolupament pot requerir.

# data[].attributes.body
Un llenguatge de programació és un llenguatge informàtic utilitzat per controlar el comportament d'una màquina, normalment un ordinador. Cada llenguatge té una sèrie de regles sintàctiques i semàntiques estrictes que cal seguir per escriure un programa informàtic.

# data[].attributes.body
· Llenguatges funcionals: és un paradigma de programació que tracta les computacions com un procés d'aplicació de funcions, evitant les dades mudables amb els seus canvis d'estat.
· Llenguatges lògics: gira entorn del concepte de predicat, o relació entre elements.
· Programació amb restriccions: Similar a la lògica usant equacions. Gairebé tots els llenguatges són variants del Prolog.

# data[].attributes.body
- El paradigma declaratiu:  descriu la lògica del programa sense detallar les passes que permeten aconseguir l'objectiu final .
- Programació multiparadigma: és l'ús de dos o més paradigmes dins d'un programa. El llenguatge Lisp es considera multiparadigma.
- Llenguatge específic del domini o DSL: Es denomina així als llenguatges desenvolupats per a resoldre un problema específic, podent entrar dins de qualsevol grup anterior.

# data[].attributes.attachment_link.description
Un usuario habla con un programa asistente llamado Sirim, quien le explica que es un Paradigma de Programación.-- Created using PowToon -- Free sign up at http://www.powtoon.com/join -- Create animated videos and animated presentations for free.