# data[].attributes.body
Sodan jälkeen Neuvostoliitossa oli suuret jälleenrakennustyöt ja kommunismin kultakausi stalinin johdolla.

Neuvostoliitto laajeni geopoliittisesti.

Rauta-esirippu jakou euroopan kahteen osaan itään ja länteen.

# data[].attributes.body
Ennen toisen maailmansodan alkua Saksa ja Neuvostoliitto solmiva Molotov-Ribbentrop sopimuksen, joka oli samalla hyökkäämättömyys sopimus. Varsinainen sota maiden välillä alkoi operaatio Barbaroksen takia, jolloin Saksa hyökkäsi itään. Neuvostoliito kärsi kovia tappioita, mutta Stalingradissa tapahtui tärkein käänne kohta koko sodan kannalta. Neuvostojoukot saivat motitettua natsit raunioituneeseen kaupunkiin. Stalingradin taisteluiden jälkeen Neuvostoliitto alkoi etenemään kohti Berliiniä. Suuren armeijan ansiosta NL pystyi marssimaan suoraan Saksaan ja valloitti Berliinin ennen länsivaltoja.

# data[].attributes.body
Japaninsta oli tullut sotilasdiktatuuri ja se alkoi valloittamaan alueita kaakkois-Aasiasta järjestelmällisesti. Japani myös hyökkäsi silloin heikkoon Kiinan ja alkoi toinen Kiinan-Japanin sota. Käännekohta Tyynellä merellä oli Pearl Harborin pommitus jolloin Japani sai tuhottua suuren osan Yhdysvaltojen läntisestä laivastosta. Liittoutuneet julistivat sodan Japanille ja maailmansodasta tuli maailmansota. Yhdysvallat joutuivat etenemään saari kerrallaan kohti Tokiota, joka johti ankariin tappiohin. Japanilaiset sissijoukot ja kostea sää murensivat Yhdysvaltalaisten taistelumoraalia. Askel kerraalaan joukot lähenivät Japanin pääsaaria. Roosevelt antoi luvan käyttää uutta aseteknologiaa, jotta sota lyhenisi ja turhilta miestappioilta vältyttäisiin. Ensimmäinen atomipommi pudotettiin Hiroshimaan 6.8.1945. Tämä ei kuitenkaan lopettanut sotaa vaan toinen atomipommi putosi taivaalta Nagasakiin pari päivää myöhemmin. Alkoi rauhanneuvottelut ja Japani antautui 9.9.1945. Japanin antautuimen myös lopetti toisen maailmansodan.

# data[].attributes.body
- Versaillesin ankarat rauhan ehdot.

- Häviäjävaltiot olivat pettyneitä sodan lopputulokseen.

- Revanssihenki.

- Talous oli vaikeuksissa, työttömyyttä ja tyytymättömyyttä paljon.

- Ääriliikkeille otollinen aika.

- Monet valtiot johon demokratia oli väkisin istutettu kääntyivät diktatuuriin.

- Saksassa Hitler pääsi valtaan lupaamalla työtä ja alkoi järjestelmällisesti voimistamaan Saksaa samalla rikkoen paljon Versaillesin sopimusta.

- Länsivallat eivät kuitenkaan puuttuneet asiaan myöntyväisyys-politiikan pohjalla.

- Saksa liittää itseensä itävallan ja Tsekkoslovakian.

- Molotov-Ribbentrop sopimus eli hyökkäämättömyys sopimus Saksan ja Neuvostoliiton välillä, jossa tavoitteena aikaa varustautumiseen molemmilla puolilla.

*Salaisessa lisäpöytäkirjassa jaettiin reunavaltiot etupiireihin.

# data[].attributes.headline
Toinen maailmansota Euroopassa ja Afrikassa

# data[].attributes.subject
Toinen maailmansota Euroopassa ja Afrikassa

# data[].attributes.body
Toinen maailmansota alkoi 1. syyskuuta 1939, kun natsi-Saksa hyökksäsi Puolaan ja valloitti sen puoliksi. Samaan aikaan neuvostoliitto valloitti toisen puolen Puolasta. Puolan valloituksen jälkeen ympärysvallat julistivat sodan Saksalle 3.9. Saksa sai valloitettu Ranskan kiertämällä Alankomaiden kautta ja aloitti pommitukset kanaalin yli Englantiin aikomuksena maihinnousu. Englanti ei kuitenkaa taipunut ja Italian tappiot Balkanilla ja pohjois-Afrikassa pakottivat Saksan jakamaan joukkojaan ja kalustoa. v. 1941 Saksa aloitti operaatio Barbaroksen, jonka suunnitelma oli valloittaa Neuvostoliiton suuret kaupungit Pietari ja Moskova. Hyökkäys kuitenkin pyshtyi Stalingradiin seuraavana vuonna. Tappiot olivat akselivaltojen kannalta niin suuret, että itärintama ei enään kestänyt Neuvostoliittoa vastaan. Myös tappiot Afrikassa verottivat Saksan voimia. Viimeinen naula arkkuun oli Normandian maihinnousu, jolloin liittoutuneet nousivat Ranskaan. Hitler joutui kahden rintaman sotaan, johon Saksalla ei ollut varaa. Alkoi kilpajuoksu Berliiniin, jonka Neuvostoliitto voitti. Hitler antoi vielä käskyn puolustaa Berliiniä viimeiseen mieheen, mutta vastarinta oli turhaa ja sota loppui 2.5.1945 Euroopassa.

# data[].attributes.attachment_link.title
250px-Демонстрация_работниц_Путиловского_завода_в_первый_день_Февральской_революции_1917

# data[].attributes.body
-Venäjä julisti sodan Itävalta-Ukrainalle, kun se oli ensiksi julistanut sodan Venäjän suojatille, Serbialle.

-Aluksi venäläiset voittivat Itävalta-Unkarin joukkoja nykyisessä Puolassa, mutta kun Saksa lähetti vahvistuksia itärintamalle, venäläisten oli vetäydyttävä.

-Sisäpoliittiset riidat ajoivat Venäjän vetäytymiseen ensimmäisestä maailman sodasta.

# data[].attributes.body
-Venäjällä vallitsi tsaari Nikolain II yksinvaltius, joka johti laajoihin, mutta aseettomiin mielenosoituksiin.

- Tyytymättömyyttä lisäsi myös hävitty sota Japania vastaan.

-Mielenosoittajat kokosivat adressin yksinvaltiuutta vastaan ja päättivät viedä sen henkilökohtaisesti tsaarille. Tilanne eskaloitui verilöylyksi Pietarissa, joka johti suuriin mielenosoituksiin, jotka johtivat helmikuun vallankumoukseen.

-Venäjää johti hetkellisesti väliaikainen hallitus joka kaatui lokakuun vallankumoukseen, jonka suorittivat Leninin bolsevikit. Tämä johti myöhemmin neuvostoliiton syntyyn.

# data[].attributes.body
-Venäjä oli 1800-luvullasuur-valta, joka oli kuitenkin jäänyt jälkeen teollistumisesta.

- Venäjä myös kävi kovia taisteluita Turkkia vastaan Krimin sodassa, joka heikensi Venäjän asemaa entisestään mies tappioiden takia.

- Venäjän yhteiskunta malli oli melkein keskiaikainen, jossa aateliset omistivat pellot ja olivat erittäin rikkaita verrattuna köyhiin talonpoikiin, jotka työskentelivät. Tämä loi maan sisällä kiistaa ja kapinoita.

- Oikeusjärjestelmä oli myös hyvin jälkeenjäänyt ja korruptioitunut.

# data[].attributes.body
-Saksa hyökkäsi Ranskaan Belgian kautta nopean sodan toivossa, että se ei joutuisi kahdenrintaman sotaan

-Ympärysvallat pysäyttivät kuitenkin saksalaisten etenemisen ja alkoi monta vuotta kestänyt rintamasota.

Samaan aikaan itärintamalla Saksa menestyi Venäjää vastaan ja saavutti tärkeitä voittoja.

-Sodan pitkittyessä Saksan oli pakko tuoda joukkoja vaikeammalla länsirintamalle.

Tämä pikku hiljaa romutti Saksan linjat ja johti sodan häviämiseen

Myös yhdysvalta liittyi mukaan sotaan 1917. Suurimpina syinä siihen olivat saksan aloittama rajoittamaton sukellusvenesota ja se, että saksa oli tuunustellut meksikon halukkuutta hyökätä USAa vastaan.

Sota johti Venäjällä kahteen vallankuomukseen ja ne lopulta siihen, että Venäjä vetäytyi sodasta 1918. Tämän taqkia Saksa pystyi keskittymään vain länsirintamaan ja pääsikin erittäin lähelle Pariisia.

Ymprysvallat ja USAn tuoreet joukot kuitenkin ajoivat Saksan armeijan sotaväsymykseen, joka lopulta johti Saksan häviämiseen ja sodan loppuun.

# data[].attributes.body
- Sodan virallinen päättymispäivä oli 11. marraskuuta 1918, jolloin Saksa allekirjoitti aselevo ympärysvaltojen kanssa.

- Versaillesin palatsissa Ranskassa määriteltiin viralliset rauhan ehdot. Niissä Saksa todettiin ainoaksi syylliseksi sodassa ja se joutui maksamaan huomattavat sotakorvaukset. Huomattavaa on myös se, että Venäjää ei kutsuttu ollenkaan rauhan-neuvotteluihin.

- Ensimmäisen maailmansodan ansiosta syntyi paljon uusia kansallisvaltioita mm. Suomi, Baltian maat ja uudet Balkanin maat.

- Myöskin vanhoja hallitsija perheitä syrjäytettiin vallasta.

- Sodan jälkeen talous oli heikossa kunnossa Euroopassa, joka johti lainojen ottamiseen ja kapitalismin syntyyn

# data[].attributes.body
-Alkoi kun Itävalta-Unkarin ja Serbian välinen kiista eskaloitui Itävallan kruunun prinnsin Franz Ferdinandin ja hänen vaimonsa salamurhaan 28. kesäkuuta 1914 Sarajevossa, joka oli kiistanalaisen Bosnian alueella.

-  28. heinäkuuta 1914 Itävalta-Ukraina julisti sodan serbialle. Tästä lähti käyntiin liittosopimusten ketjureaktio, jossa Slaavilaista Serbiaa tukeva Venäjä julisti sodan Itävalta-Unkarille, sitten Saksa julisti sodan Venäjälle ja Serbialle, liittoutuman takia, jonka jälkeen Ranska puolestaan julisti sodan Saksalle ja Itävalta-Unkarille kunnioittaen omaa sopimusta Venäjän kanssa. Saksan piti Ranskaan hyökätäkseen kiertää Belgian kautta, vahvasti linnoitetun Saksan ja Ranskan rajan takia. Belgian puoluettomuuden loukkauksesta Britannia sai muodollisen syyn liittyä Ranskan puolelle, todellinen syy oli kuitenkin voimistuvan Saksan heikentäminen. Myöhemmin sotaan liittyi myös muita valtioita

# data[].attributes.body
-Preussi yhdistyi uudeksi suurvallaksi, Saksaksi

-Yhdistymiseen vaikutti voitettu sota Ranskaa vastaan vuosina 1870-1871, joka jätti syvät arvet maiden välille.

-Otto von Bismarck toimi sodan aikaan Saksan liittouman pääministerinä, ja sai rauhoitettua olot manner-Euroopassa sodan ja Saksan yhdistymisen jälkeen.

- Bismarckin erottua 1890 Saksa otti aktiivisen roolin ulkopoliitikassa ja lähti mukaan suurvalta kilpailuun, joka koettiin uhkana varsinkin Isossa-Britanniassa.

-Saksassa huolta herätti Ranskan ja Venäjän hyökkäys sopimus mahdollisen sodan syttyessä

- Samaan aikaan Venäjän poliittinen johto oli hyvin epävakaa jatkuvien kapinoiden takia.

- Nationalismin eli kansallisuus aate levisi Itävalta-Unkariin ja loi eri vähemmistöjen keskuudessa ajatuksen siitä, että heillä pitäisi olla oma valtio.

- Balkaniassa oli muutenkin levotonta Venäjän tukeman Serbian ja Itävalta-Unkarin erinäisten kiistojen takia.

-Britannian tuodessa kaukoidän laivastonsa Eurooppaan sota oli jo valmis syttymään.

Propaganda koneisto loi viimeiset ainekset sodan syttymiseen