# data[].attributes.body
Hepar ligger under højre diaphragmakuppel, dækket af ribben.

Den er delt i to leverlapper (lobi) en stor højre, lobus dxt hepatis, og en mindre venstre lap, lobus sin hepatis

Hepar får blod fra to blodkar: vena portae hepatis og arterie hepatica

# data[].attributes.body
Har indflydelse på omsætningen af næringsstoffer.

Danner kolesterol.

Danner galde.

Nedbryder gamle erytrocytter.

Aktiverer D-vitamin.

Nedbryder/ omdanner alkohol, medicin, hormoner.

Depot for jern, vitaminer, kulhydrat og aminosyrer.

# data[].attributes.body
Venstre side af bughulen, bag ventriklen

# data[].attributes.body
Hovede, caput
Krop, corpus
Hale, cauda
Forsiden er dækket af, peritoneum dvs. det er en intraperitonial

Blodforysning:
Får blod fra truncus coeliacus
Løber tilbage igen fra v. portae

# data[].attributes.body
Tyndtarmen er yderst omgivet af bughinden peritoneum, som består af bindevæv, der er beklædt med pladeepitel. Dette sørger for at holde tarmen på plads, samtidig med at tarmen kan bevæge sig.

Under peritoneum findes et længdegående og et ringformet lag af glat muskulatur. disse lag står for de peristaltiske bevægelser.

Inderst er tyndtarmen beklædt med slimhinde, hvis epitel er et cylinderformet epitel. Slimhinden har udposninger ved navn villi intenstinales, som indeholder blod- og lymfekar. En villus har yderligere mikrovilli  på de enkelte cylinderepitelceller.

Får blod fra a. Mesenterica superior og det føres væk igen i v. Mesenterica superior, der fører blodet via portåren til leveren.

# data[].attributes.body
Hepar har en depotfunktion, der gør at de næringsstoffer, der er fordøjet og absorberet gennem tarmvæggen, kommer, med undtagelse af fedt, direkte til leveren.

Næringsstoffer ift. Hepar:

Glykogen

Aminosyrer

Jern

B-vitaminer

Vitamin A, D, E og K.

# data[].attributes.body
Den har betydning for fordøjelse og stofskiftet.
Pancreas har to funktioner.
Eksokrin

Udskiller bugspyt via ductus pancreatis

Udskiller 1,5L bugspyt i døgnet

Bruges til at neutraliserer saltsyre

Danner fordøjelsesenzymer

Endokrin

Regulerer blodsukkeret

Betaceller danner insulin (sænker blodsukkeret)

Alfaceller danner glukagon (hæver blodsukkeret)

# data[].attributes.body
Omgivet af bughinde (peritoneum), hvor der under findes to muskellag: et længdegående muskellag yderst og et ringformet muskellag inderst.
Colon bugler også ud i forskellige udposninger, haustra.
Inderst mod tarmindholdet findes en slimhinde.

Fra caecum går den op i colon ascendens, så vender den i flexura hepatica til colon transversus. Endnu en vending, flexura splenica, går ned i colon descendens ned til den s-formede colon sigmoideum, og så videre til rectum.

# data[].attributes.body
Colon modtager chymus fra ileum. Alle næringsstoffer og vitaminer, samt en del vand og ioner, er absorberet. Colon har flere funktioner:

fortsat absorption af vand og ioner. Chymus bliver til fæces

colons tarmbakterier danner stoffer, bl.a. K-vitamin, som absorberes

colons tarmbakterier udkonkurrerer patogene bakterier

fæces opbevares indtil defækation.

Fæces bliver i colon farvet af bilirubin.

# data[].attributes.body
Med til at nedbryde fedt fra maden så det kan optages i kroppen. Den ligger under leveren i højre side.

Hormon cholecytokinin (CCK) sender signal til galdeblæren om at udskille galde

# data[].attributes.body
Afslutning for fordøjelseskanalen. Samme muskellag som colon, men meget kraftigere muskulatur.
Slimhinden er her beklædt med slidstærkt, flerlaget pladeepitel.

Fra colon sigmoideum starter rectum, som går ned til ampulla recti. Det ender til sidst i anus.

# data[].attributes.body
Hovedfunktion for rectum er at medvirke i defækationsprocessen af tarmindhold.
Genabsorberer også vand.

# data[].attributes.body
Vesicaca fellae’ s væg er inderst beklædt med en stærkt foldet mucøs membran. Derunder er der et lag glatte muskler. Yderst er der et lag serøs membran.

Væggen er tynd og fleksibel og kan udvide sig.

Vesica fellae har et rumfang 30-50 ml og er 7-8 cm lang og 2-3 cm bred. Og er pæreformet.

Vesica fellae er sammen med leveren i den intraperitoneale del af abdomen.

Vesica fellae er opdelt således:

Fundus

Corpus

Collum

# data[].attributes.body
Der dannes ½ - 1 liter galde pr døgn.

Vand

Slim

Galdesure salte - nødvendig for at holde fedt i maden i duodenum opløst, så fedtet kan fordøjes effektivt.

Kolesterol - kolesterol i galden er overskud som kroppen vil skille sig af med. De galdesure salte bliver dannet fra kolesterol.

Bilirubin - et affaldsstof fra nedbrydningen af hæmoglobin fra erytrocytterne.

# data[].attributes.body
Galdegangene består af 3 “gange”:

Ductus choledochus

Ductus cysticus

Ductus hepaticus

Fysiologien bag galdevejene:

Galden dannes i hepar, som føres videre gennem ductus hepaticus og ductus cyticus til opbevaring i selve galdeblæren, versica billaris. Når fordøjelsen skal fedtspaltes, så presses galden gennem galdevejen, ductus choledochus, ud til udførselsgangen, papilla duodeni major.

# data[].attributes.body
Her nedbrydes disakkarider (kulhydrat) til monosakkarider, og peptider (protein) til aminosyrer, som kan optages her.

Via tarmmotorikken bliver chymus opdelt i mindre dele, blandet godt med fordøjelsessekreterne og ført gennem tarmkanalen.

Der findes celler i slimhinden, der registrerer mængden af næringsstoffer i tarmindholdet. Cellerne kan frigive inkretinhormoner til blodet.
Inkretinormonerne har flere virkninger:

Hæmmer ventrikeltømning

Hæmmer appetitten

Stimulerer frigivelse af hormonet insulin

Hæmmer frigivelse af hormonet glukagon

Jejunum absorberer en del af fedtet, som er nedbrudt i duodenum.

Ileum absorberer mineraler, B- og C-vitaminer, B12-vitaminer og intrinsic factor.

Jejunum og ileum absorberer begge en stor del vand og ioner, som er blevet tilsat gennem fordøjelseskanalen.

# data[].attributes.body
Opbygning:

Ventriculus ligger i øverste venstre side af abdomen, lige under venstre diaphragmakuppel.

Ventriklens væg er opbygget af fem lag:

- Yderst findes et lag bindevæv. Dette bindevæv er en del af bughinden, peritoneum. Peritoneum er et stort hindesystem, der mere eller mindre omgiver alle organer i abdomen.

Under bughinden findes tre lag glat muskulatur:

- Yderst findes et lag længdegående glat muskulatur.

- I midten findes et cirkulært glat muskulatur.

- Det næstinderste lag består af skråt forløbende glat muskulatur.

- Det inderste lag er en slimhinde, dækket af et lag cylinderformede epitelceller. I slimhinden finder fordybninger med kirtelceller.

Mavesaft:

Der dannes 2,5-3 liter mavesaft i døgnet. I mavesaften findes en masse vand, i hvilket der er opløst forskellige stoffer, som:
- Saltsyre
- Pepsinogen
- Mucin
- Intrinsic factor