# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Storytelling handlar om att fånga och beröra den som lyssnar, med hjälp av ordens kraft. På Library Map of the World används begreppet story, här i artikeln översatt till berättelse, som format för att i ord och bild kommunicera den egna insatsen för att uppnå ett eller fler av de globala målen. Några som delat sin story med världen är Helsingborgs stadsbibliotek. Lite senare i den här artikeln delar de sina erfarenheter. Vi hoppas artikeln även ger dig pepp att dela din berättelse med världen.
"Stories. They ignite our imagination; they let us build bridges across time and space. Stories affirm who we are and allow us to experience the similarities between ourselves and others, real or imagined. Stories help us find meaning in our lives." (Ur Story telling manual)
IFLA LMW geographical reach CC-BY

Vad är Library Map of the World?

Agenda 2030 antogs 2015 av en enad församling världsledare, med målet att arbeta för en socialt, ekonomiskt och miljömässigt mer hållbar värld. Ambitionen är att de sjutton globala mål som sattes upp, ska vara uppfyllda år 2030. Library Map of the World är en plats där storytelling används som metod för att synliggöra hur biblioteken arbetar med de globala målen. Det är en global plattform där bibliotek från hela världen samskapar innehåll.

På Library Map of the World delar bibliotek data och berättelser för att analysera, inspirera och synliggöra bibliotekens verksamhet globalt. Library Map of the World startade 2017 på initiativ av den internationella biblioteksföreningen IFLA.

IFLA står för International Federation of Library Associations. Det är en global, oberoende organisation som samlar människor från samtliga bibliotekstyper. IFLA verkar för en stark bibliotekssektor internationellt. Svensk biblioteksförening är medlem i IFLA. Om du är medlem i Svensk Biblioteksförening så är du per automatik även medlem i IFLA .

Library Map of the World innehåller något för både vänster och höger hjärnhalva; både kvantitativa hårda data och kvalitativa starka berättelser om hur bibliotek gör skillnad i människors liv på riktigt. Plattformen består i huvudsak av tre delar:

innehåller olika typer av biblioteksdata. Här finns statistik i form av antal bibliotek, personal, användare, besök och lån. Med hjälp av sökfunktionen kan du jämföra och analysera skillnader mellan olika länder.

innehåller landsprofiler. Landsprofilerna är användbara när du vill få en nationell överblick över biblioteksläget i ett land. Här hittar du viktiga lagar, myndigheter och biblioteksutbildningar i landet. Här finns beskrivningar av olika bibliotekstypers uppdrag och prioriterade områden, viktiga nationella bibliotekskonferenser och liknande. I vissa fall finns också kartor där du kan se var olika bibliotek är placerade geografiskt.

Innehållet till landsprofiler och biblioteksdata levereras till exempel av nationalbiblioteken, biblioteksföreningar och andra biblioteksmyndigheter.

SDG Stories innehåller globala mål-berättelser. SDG är en förkortning av Sustainable Development Goals. På svenska säger vi oftast de globala målen. SDG Stories är den del av Library Map of the World dit du och jag kan skicka in vår berättelse om hur vi arbetar med de globala målen.

En SDG Story kan beskrivas som en berättelse om en aktivitet, ett projekt eller ett program som genomförts av ett bibliotek, eller i samarbete med ett bibliotek och som riktar sig till bibliotekets användare. I din SDG Story berättar du om vad ni gjort på ditt bibliotek för att lösa ett lokalt, regionalt eller nationellt problem eller utvecklingsområde kopplat till de globala målen.

När du ska skapa en SDG Story till Library Map of the World använder du dig av metoden storytelling. Storytelling skapar empati och förväntningar. Genom att berätta en historia om en verklig händelse, kan du nå fram både till hjärta och hjärna på den som lyssnar. Med hjälp av storytelling kan du övertyga andra, som till exempel politiker och andra beslutsfattare, om att ge dig sitt stöd. Så formuleras tanken bakom metoden storytelling, som du kan läsa mer om i Libraries and the Sustainable Development Goals: a storytelling manual (pdf).

I manualen får du tips på hur du skapar en stark och övertygande berättelse om din verksamhet genom ord, bild och video och vad du bör tänka på kring upphovsrätt. Här hittar du också en uppräkning av olika sätt som bibliotek bidrar till att nå de globala målen på och tips på hur du får din berättelse publicerad.

På sidan kan du överblicka vilka länder som publicerat "stories".

Vad kan jag använda Library Map of the World till?

Helsingborgs bibliotek är det första bibliotek från Norden som delar sin globala mål-berättelse på Library Map of the World. Så här säger bibliotekschefen Catharina Isberg i en intervju med Svensk biblioteksförening om varför biblioteket valt att göra det:

- Att arbeta för att uppnå FN:s globala utvecklingsmål (SDG Sustainable Development Goals) är något som vi alla behöver göra och här är bibliotek väldigt viktiga. Att då kunna dela sina projekt i LMW (Library Map of the World) gör att vi kan dela kunskap och erfarenheter med varandra och lära av varandra. Samtidigt kan andra biblioteks exempel användas för att stärka det lokala utvecklingsarbetet och också stärka svaret på frågan varför man gör ett visst projekt eller har en viss strategi i sitt bibliotek. Det är i vissa sammanhang viktigt att kunna visa på att det finns andra bibliotek som arbetar med liknande aktiviteter.

Catharina Isberg menar att bibliotekets medverkan på den globala bibliotekskartan ger en ökad synlighet av verksamheten och det arbete som görs. Det visar en koppling mellan det lokala arbetet och det globala perspektivet:
- Vi visar att det vi gör och det som många andra gör hänger samman och att vi är ett globalt bibliotekslandskap som verkar för samma mål, säger Catharina Isberg.

Låter det bra? Haka på Helsingborg och dela er berättelse på Library Map of the World.

Du kan alltså använda tjänsten till att:

Berätta vad ni gör på biblioteket, på ett konkret och enkelt sätt.

Visa hur ni bidrar. Politiker ska redovisa vad som görs för att nå de globala målen och här kan biblioteket ta chansen att visa hur ni bidrar.

Visa beslutsfattare och användare på det globala-lokala (glokala) sammanhanget och berätta att ni på ert lokala bibliotek ingår i en global infrastruktur som samarbetar och delar idéer och resurser över språk- och landsgränser.

Visa att bibliotek i hela världen arbetar med samma frågor som ni.

Få koll på biblioteksläget i andra länder.

Få kontakt med andra som brinner för hållbar utveckling.

Inspireras till nya sätt att förverkliga de globala målen i din verksamhet.

Dela kunskap och erfarenheter och lära av varandra.

Hur delar jag min egen berättelse?

För att du ska kunna dela din berättelse på Library Map of the World, så behöver den genomgå en så kallad kurateringsprocess. Det betyder att du får hjälp av personer inom IFLA med att forma din berättelse. Observera att din berättelse alltså inte behöver vara färdigformulerad eller klar.

Allra först behöver du checka av att din berättelse har det som behövs för att kunna bli en SDG Story i Flödesschema för SDG-berättelser: Så här vet du om du är redo för att skicka in din berättelse till Library Map of the World (pdf).

Om det känns som att din berättelse funkar, så går du vidare med att skicka in information om din berättelse via ett formulär. Du blir tilldelad en "curator" från IFLA och tillsammans tar ni din berättelse till ännu högre höjder!

En toppengrej är att du dessutom kan få tips av din curator på hur du kan mäta effekterna av det ni gjort på biblioteket och som du berättar om i din Story. Skulle du vilja fördjupa dig i storytelling som metod så håller teamet som arbetar med Library Map of the World också på efterfrågan workshops.

När din berättelse är helt klar så skapar Library Map-teamet en kort video som marknadsför din SDG Story i sociala medier och du kan dela filmen vidare själv i dina kanaler. Här kan du se ett exempel på en presentationsfilm om ett projekt från Singapore som ger personer med diagnosen autism arbete på ett digitalt servicecenter.

Blir du sugen på att veta mer? Håll utkik på Digiteket! Snart publicerar vi en kurs som steg för steg beskriver hur du lägger in din egen globala mål-berättelse, i samarbete med en curator från IFLA.

See you on the Library Map of the World!

Mer information: IFLA Webinar: Library Map of the World: What's going on and how to engage?

# data[].attributes.attachment_link.title
Library Map of the World - dela din berättelse om de globala målen - Digiteket

# data[].attributes.attachment_link.description
Varje dag gör vi som arbetar på bibliotek en massa saker som bidrar till en bättre vardag och ett bättre liv för människorna vi möter. På olika bibliotek runt om i världen sker samma sak, varje dag. Biblioteken bidrar till ett hållbart samhälle.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
IFLA Library Map of the World is a representative source of basic library statistics and a robust tool providing country-level data and a worldwide comparison of different library performance metrics by region.

#print-params#

#print-met-desc#

#print-ww-totals#

#print-legend#<

The following are stories related to Sustainable development goals. The stories are organised by country. Each story will specify the goals to which it relates followed by a title, a description, and a link to the full story.

LEGEND

Countries with SDG Stories

# data[].attributes.attachment_link.description
IFLA Library Map of the World is a representative source of basic library statistics and a robust tool providing country-level data and a worldwide comparison of different library performance metrics by region. #print-params# #print-met-desc# #print-ww-totals# #print-legend#< The following are stories related to Sustainable development goals. The stories are organised by country.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
What is EBLIDA Matrix?

The EBLIDA Matrix is the EBLIDA contribution to the Europe 2030 Agenda. As the European Bureau of Library Associations, we are offering this service to European libraries - how to be involved in the implementation of the Europe 2030 Agenda for Sustainable Development.

When you click on the a Goal you will be forwarded to the following sections:

1: A selection of EU programmes likely to be relevant for libraries;

EU instruments and/or funding may be made available to libraries willing to be involved in the SDG;

2: Library policies

Covering that SDG; we expect that a good number of libraries in Europe will implement SDGs in their action; EBLIDA is monitoring the European arena and will show best practices and results, as well as the policies behind individual projects;

3: Opportunities for library Funding

Specific objectives in the European Structural and Investment Funds 2021-2027 which may help libraries to access this formidable funding opportunity for large-scale SDG-oriented projects at both national and local level;

4: Main indicators

Normally used at EU level to evaluate activities corresponding to the SDG you have clicked on;.

5: Library Indicators

Enabling the evaluation of library performances and how they can match SDG indicators.

How does it work?

The EBLIDA Matrix works on the assumption that the mission of libraries is not only linked to the collections stored in their precincts and on their servers. Libraries have to meet the needs expressed by the communities they refer to. They have to work within a framework where economic, societal and cultural objectives are reconciled and amalgamated into a straightforward and ultimate direction. This framework is the UN Sustainable Development Goal initiative, which was adopted by all United Nations Member States in 2015 and is a shared blueprint for peace and prosperity, now and into the future.

How can you use it?

Imagine your library is working in a context where there is a high level of pollution or a political commitment to eliminating plastics. It is not the task of libraries to trigger pollution control policies or to eradicate plastics. There are specialized departments and scientific centres in charge of it. But libraries, or specialized organisations hosted by libraries, can diffuse information and create awareness among users. They can trigger citizens' science projects and be themselves examples of Green Library.

A sustainable society is above all a matter of lifestyle. Libraries claiming to be meeting places can therefore be instrumental in transforming improper practices into virtuous behaviours.

An impressive battery of EU programmes are designed to implement the Europe 2030 Agenda for sustainability. These programmes are likely to be even more numerous and better funded in the new 2021-2027 EU Budget.
Programmes and links listed in the EBLIDA Matrix are normally updated on an annual basis. Librarians and professionals can use the EBLIDA Matrix:

as a compass: to frame national, regional library policies in the SDG and ESIF perspectives

as a banner: to raise the profile of your library through projects to be filed with ESIF

as a calculator: to evaluate to what extent library performances align to Eurostat sustainability indicators

The content included in the EBLIDA Matrix is extracted from:

"EU and the Sustainable Development Goals" - Main EU initiatives: https://ec.europa.eu/sustainable-development/about_en;

EU Sustainability Indicators, Eurostat Report. Sustainable Development in the European Union, 2019 Edition: https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/9940483/KS-02-19-165-EN-N.pdf/1965d8f5-4532-49f9-98ca-5334b0652820, and Eurostat. EU SDG Indicator set. Result of the review in preparation of the 2019 edition of the EU SDG monitoring report https://ec.europa.eu/eurostat/documents/276524/9479054/2019-01-08__EU_SDG_indicator_set_2019_review_final_report.pdf

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
implementing sustainable development goals in european libraries: the eblida matrix

# data[].attributes.attachment_link.description
The EBLIDA Matrix is the EBLIDA contribution to the Europe 2030 Agenda. As the European Bureau of Library Associations, we are offering this service to European libraries - how to be involved in the implementation of the Europe 2030 Agenda for Sustainable Development.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The BIBLIO project aims to identify the skills gap, both transversal and digital skills, in the library sector as a result of the digital transformation. We started this project in late 2019 with nine other partners and the hope to carry out four research activities...

# data[].attributes.attachment_link.description
The BIBLIO project aims to identify the skills gap, both transversal and digital skills, in the library sector as a result of the digital transformation. We started this project in late 2019 with nine other partners and the hope to carry out four research activities...

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Scottish Library and Information Council

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forward: Scotland's Public Library Strategy 2021-2025 clearly marks the direction of travel for Scotland's public libraries. It builds on strong foundations and the collective desire for a vibrant, sustainable future for Scotland's public library network.

The Vision for the Future of Scotland's Public Libraries

Forward is the result of a comprehensive research and consultation process. It is informed and shaped by key national policies and priorities, placing libraries at the heart of society's post-Covid-19 recovery. The strategy aligns with the Scottish Government's National Performance Framework and is rooted in the United Nations Sustainable Development Goals making a commitment to a greener and more responsible future.

Download Forward: Scotland's Public Library Strategy 2021-2025

Three key themes underpin the vision for public libraries in Scotland from 2021-2025:

Libraries will support people and communities to reach their full potential and celebrate the unique skill set of staff.
Libraries will be recognised as both valued places and place makers, with community led design at the heart.
Libraries will deliver on local and national priorities through a strategic approach to collaboration and partnership.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forward: Scotland's Public Library Strategy

# data[].attributes.attachment_link.description
Forward: Scotland's Public Library Strategy 2021-2025 clearly marks the direction of travel for Scotland's public libraries. It builds on strong foundations and the collective desire for a vibrant, sustainable future for Scotland's public library network. The Vision for the Future of Scotland's Public Libraries Forward is the result of a comprehensive research and consultation process.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
We share moments from the Christmas fair held in the library, which was organized by Panevėžys County Gabrielė Petkevičaitė-Bitė Public Library in cooperation with the community "Mamos, varom kavos" (Eng. "Mothers, Let's Have Coffee"). During the fair, handicrafts created by... Seguir leyendo →

# data[].attributes.attachment_link.title
Naple Sister Libraries - National authorities on public libraries in europe

# data[].attributes.attachment_link.description
We share moments from the Christmas fair held in the library, which was organized by Panevėžys County Gabrielė Petkevičaitė-Bitė Public Library in cooperation with the community "Mamos, varom kavos" (Eng. "Mothers, Let's Have Coffee"). During the fair, handicrafts created by... Seguir leyendo →

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Universal Values
Principle Two: Leave No One Behind

Leave no one behind (LNOB) is the central, transformative promise of the 2030 Agenda for Sustainable Development and its Sustainable Development Goals (SDGs). It represents the unequivocal commitment of all UN Member States to eradicate poverty in all its forms, end discrimination and exclusion, and reduce the inequalities and vulnerabilities that leave people behind and undermine the potential of individuals and of humanity as a whole.

LNOB not only entails reaching the poorest of the poor, but requires combating discrimination and rising inequalities within and amongst countries, and their root causes. A major cause of people being left behind is persistent forms of discrimination, including gender discrimination, which leaves individuals, families and whole communities marginalized, and excluded. It is grounded in the UN's normative standards that are foundational principles of the Charter of the United Nations, international human rights law and national legal systems across the world.

LNOB compels us to focus on discrimination and inequalities (often multiple and intersecting) that undermine the agency of people as holders of rights. Many of the barriers people face in accessing services, resources and equal opportunities are not simply accidents of fate or a lack of availability of resources, but rather the result of discriminatory laws, policies and social practices that leave particular groups of people further and further behind.

The UN approach to leaving no one behind is set out in the Shared Framework on Leaving No One Behind: Equality and Non-Discrimination at the Heart of Sustainable Development, endorsed by the Chief Executives Board in November 2016. This includes a shared framework for action to ensure the UN System puts the imperative to combat inequalities and discrimination at the forefront of United Nations efforts to support implementation of the 2030 Agenda for Sustainable Development.

Operationalizing the commitment to LNOB at the country level requires a comprehensive approach with a series of steps, including identifying who is being left behind and why; identifying effective measures to address root causes; monitoring and measuring progress; and ensuring accountability for LNOB. Ensuring free, active and meaningful participation of all stakeholders, particularly those left behind is a key component of all steps and phases of policy, planning and programming for LNOB. The UNSDG Operational Guide for UNCTs on Leaving No One Behind provides a framework for:

Operationalizing the LNOB pledge to leave no one behind using a step-by-step approach.

Adapting and employing relevant tools from across the UN System to assess who is left behind and why; sequencing & prioritizing solutions; tracking and monitoring progress; and ensuring follow-up and review.

Integrating this methodology into UN programming and policy support for Member States.

Identifying inequalities and discrimination requires the generation of evidence and data collection and disaggregation that go beyond gender, geography and age, to include all grounds of discrimination prohibited under international law, ensuring that all forms of discrimination and other root causes of inequalities are identified and addressed. The human rights-based approach to data helps in ensuring the use of data and statistics is consistent with international human rights norms and principles, including for participation, self-identification, transparency, privacy and accountability.

LNOB is one of the six Guiding Principles of the United Nations Sustainable Development Cooperation Framework. The Companion Piece on the Guiding Principles provides guidance to United Nations country teams on application of the LNOB in the context of the Cooperation Framework.

# data[].attributes.attachment_link.description
Leave no one behind (LNOB) is the central, transformative promise of the 2030 Agenda for Sustainable Development and its Sustainable Development Goals (SDGs). It represents the unequivocal commitment of all UN Member States to eradicate poverty in all its forms, end discrimination and exclusion, and reduce the inequalities and vulnerabilities that leave people behind and undermine the potential of individuals and of humanity as a whole.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kognition Alla Beslutsfattande Lokalsinne Minne Motivation Motorik Mående Planera och strukturera Sömn Tidsuppfattning Kommunikation Alla Röst- och videosamtal Kommunikationsplattform Chatt Röststyrning Teckenspråk Talsynteser Vardag Alla Ekonomi Mat Information och lärande Stimulans Socialt Träning och hälsa Arbetsområden Alla Tydligörande pedagogik AKK Kasam Sexuell hälsa Målgrupp Alla Autism ADHD Funktionsnedsättning Missbruk Synnedsättning Psykisk hälsa Barn Äldre Välkommen [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den här sommarkursen vänder sig till dig som gått gymnasiesärskola. På Mora folkhögskola har vi haft projekten Anpassad IT och DigiJag.
På våra kurser har deltagarna tyckt det både varit bra
och roligt att få lära sig använda datorer. Vi vill ge flera chansen att testa hur man kan använda datorn i vardagen och prova på att gå på folkhögskola. Därför ordnar vi en sommarkurs för dig som har gått i gymnasiesärskolan. Det är OK om du inte kan skriva eller läsa så bra.
Du får chansen att prova kursen Anpassad It:s olika ämnen:

Det blir också kvällsmys med nya vänner och mycket annat roligt som händer på folkhögskolan!

Kursledare: Kerstin Gatu och Michael Kjellberg
Max antal platser: 12
Kursdagarna är planerade:
Måndag 20 juni kl. 12.00 - 20.00 Tisdag 21 juni kl. 08.30 - 20.00
Lära känna varandra. Prova på dator. Kvällsmys
Onsdag 22 juni kl. 08.30 - 16.00
Dator Hälsa mat och Hälsa rörelse. Kvällsmys.
Om du har frågor kan du kontakta:
Prova på olika aktiviteter och tala om vad du tycker. Utvärdering och avslutning

Ansökan

Ansökan görs digitalt och antagning sker löpande. Besked om antagning skickas till din e-post, var därför noga med att ange rätt e-postadress i din ansökan.

Beslut om kursstart

Skolan fattar beslut från och med vecka 16 om kursen ska genomföras. Vid färre än 10 deltagare ställs kursen in.
Vi följer Folkhälsomyndighetens och Region Dalarnas rekommendationer gällande Covid-19. Nya rekommendationer kan innebära att skolan med kort varsel tvingas
ändra beslut om kursstart.
Kostnader Boende inklusive kost och lakan-set på Logement (fem våningssängar, dusch och toalett i nära anslutning)
Skolpedagogiska skolmyndigheten SPSM ger bidrag för dig med intellektuell funktionsnedsättning som går denna sommarkurs på Mora Folkhögskola med
1400 kr.
Boende inklusive kost och lakan-set i eget rum (egen toalett eller delad)
Två nätter på logement 1 800 kr - 1 400 kr = 400 kr

Två nätter i eget rum 2 300 kr - 1 400 kr = 900 kr

Samt bidrag för resa som kostar mer än 237 kr upp till max 946 kr.

Hitta till skolan

Skolan ligger centralt belägen med 30 min gångväg från Mora Resecentrum. Åker du med Tåg i Bergslagen kan du stiga av vid Mora Strand, då är gångvägen ca 15 minuter.
Det går bussar till skolan, se Dalatrafiks tidtabeller för korrekt linje mot Klockarhagen, Yvradsvägen.

Skolan har tre internat i anslutning till huvudbyggnaden.
Två av internaten har rum med eget badrum. I det tredje internatet delar två rum på samma badrum.
I logementen finns 10 bäddar (5 våningssängar) med en gemensam toalett.

In/Ut-checkning

Incheckning till rummen kan ske ankomstdagen efter lunch.
Utcheckning senast 09.00 på avresedagen. Bagagerum finns i huvudbyggnaden.

Lakan-set med handdukar ingår i avgiften och finns på rummet när du kommer.
På rummet finns en informationsmapp med uppgifter om tider, kontakter, turistinformation, internet mm.

Har du frågor om incheckning eller om boendet vänligen maila info@morafhsk.se eller ring expeditionen på tel 0250-942 00.
Expeditionen har begränsade öppettider under vardagarna på sommaren, säkrast är att kontakta oss via mail.
Mattider: Mattiderna kan komma att ändras beroende på hur rekommendationerna gällande folksamlingar för Covid-19 ser ut. Bestämda tider finns vid ankomst.
Helger och helgdagar har expeditionen stängt.

Tisdag-torsdag kväll finns frukt och dryck att tillgå i matsalen.

Har du någon matallergi eller om det är något som du vill att kökspersonalen behöver känna till kontakta dem på koket@morafhsk.se

# data[].attributes.attachment_link.title
Anpassad IT & Digi Jag - 20-22 juni - Mora Folkhögskola

# data[].attributes.attachment_link.description
Den här sommarkursen vänder sig till dig som gått gymnasiesärskola. På Mora folkhögskola har vi haft projekten Anpassad IT och DigiJag. På våra kurser har deltagarna tyckt det både varit bra och roligt att få lära sig använda datorer. Vi vill ge flera chansen att testa hur man kan använda datorn i vardagen och prova på att gå på folkhögskola.

# data[].attributes.attachment_link.title
Appar ska bli nyckeln till bättre vård: "En mänsklig rättighet" - P4 Malmöhus

# data[].attributes.attachment_link.description
APPoteket heter den nya plattformen som ska få in mer digitala hjälpmedel i bland annat LSS-vården i Malmö. Plattformen är tänkt att på ett lätt sätt ...

# data[].attributes.attachment_link.description
Syftet med bidraget är att öka utbudet och tillgängligheten till biblioteksverksamhet i hela landet. Bidraget kan sökas av folkbibliotekets huvudman.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Svensk biblioteksförening delar årligen ut ett antal stöd och stipendier för att stimulera internationellt utbyte, främja biblioteksutveckling, och stärka våra medlemmars kompetens.

Svensk biblioteksförenings utvecklingsstöd ska användas till utvecklingsarbete vid ett bibliotek eller motsvarande institution. Stödet har delats ut årligen sedan 2010 och kan sökas av alla våra institutionella medlemmar. Särskild vikt läggs vid framåtsyftande och nyskapande förslag, och förslag som syftar till ökat samarbete.

Utvecklingsstödet delas ut under hösten varje år, och beslut fattas av styrelsen.

Utvecklingsstödet år 2020-2024

Att ansöka om utvecklingsstöd

Ansökan ska innehålla en redogörelse för det planerade arbetet, förväntade resultat och en motivering av arbetets betydelse för bibliotek och biblioteksverksamhet i Sverige.
Möjlighet att ansöka nästa gång: hösten 2022. Regler kring ansökan av utvecklingsstöd (pdf)
Här kan du läsa rapporter (nytt fönster) från de som beviljats utvecklingsstöd de senaste åren.

Har du frågor kring utvecklingsstödet?
Kontakta Jenny Nilsson, utredare:
E-post: jenny.nilsson@svbib.se
Telefon: 070-695 11 29

Stipendiet ger kostnadsfritt deltagande i konferensen och ett bidrag på upp till 1 000 kronor för att täcka kostnader för resa och boende. Detta bidrag betalas ut i efterhand mot inskickade originalkvitton.

Du är behörig att söka om du är inskriven vid någon av de svenska utbildningarna inom biblioteks- och informationsvetenskap.

Vid ansökningstillfället ska du vara enskild medlem i Svensk biblioteksförening.

Du kan skicka din ansökan så snart anmälan till den aktuella konferensen öppnat.

Din ansökan ska innehålla en kort motivering och information om vilken utbildning du går.

Kansliet avgör vilka ansökningar som beviljas. Besluten motiveras inte och kan inte överklagas.

Skicka din ansökan till Svensk biblioteksförenings kansli via e-post: info@svbib.se

Har du frågor kring konferensstipendierna?
Kontakta Anna Lindahl, administratör:
E-post: anna.lindahl@svbib.se

Som medlem i Svensk biblioteksförening kan du söka bidrag för att delta i IFLAs årliga konferens IFLA WLIC, eller någon annan verksamhet IFLA anordnar.
Kriterierna är att du aktivt deltar i Svensk biblioteksförenings och IFLAs arbete, och inte kan få konferenskostnaden betald på annat sätt.

För att uppmuntra nya medlemmar till engagemang i föreningen och i IFLA reserverar vi en fjärdedel av den totala stipendiesumman för dig som inte tidigare deltagit i IFLAs konferenser.

# data[].attributes.attachment_link.title
Stöd och stipendier - Svensk biblioteksförening

# data[].attributes.attachment_link.description
Svensk biblioteksförening delar årligen ut ett antal stöd och stipendier för att stimulera internationellt utbyte, främja biblioteksutveckling, och stärka våra medlemmars kompetens. Svensk biblioteksförenings utvecklingsstöd ska användas till utvecklingsarbete vid ett bibliotek eller motsvarande institution. Stödet har delats ut årligen sedan 2010 och kan sökas av alla våra institutionella medlemmar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sida är Sveriges biståndsmyndighet. Vi arbetar för att minska fattigdom och förtryck i världen. I samarbete med organisationer, myndigheter och företag investerar vi i en hållbar utveckling för alla människor.

Detta bidrog du till genom utvecklingssamarbetet 2020

människor har fått information om covid-19

länder har fått stöd för att bedriva distansutbildning

personer har fått tillgång till avloppsrening i Georgien

Svenska Afghanistankommittén får ytterligare 56 miljoner kronor som ska gå till organisationens hälsoprogram och covidprojekt, vars finansiering via afghanska hälsoministeriet och Världsbanken har upphört. Utöver hälsokliniker på landsbygden ska det utökade stödet från biståndsmyndigheten Sida gå till skolor, dricksvatten, landsbygdsutveckling och lokal infrastruktur.

Publicerad 11/11/2021

Nyhet

Biståndsmyndigheten Sida är på plats när världens beslutsfattare samlas för att följa upp Parisavtalet om hur vi ska minska utsläppen och öka motståndskraften mot klimatförändringarna. Sida satsar varje år fyra miljarder kronor på klimatanpassning, utsläppsminskning och andra klimatprojekt i låg- och medelinkomstländer.

Publicerad 10/28/2021

Pressmeddelande

När coronapandemin svepte över världen 2020 tvingades många skolor stänga. Det blev ett kännbart avbräck i utbildningen för över 1,5 miljarder studenter från grundskola till universitetsnivå. Utmaningarna var många när lärare snabbt skulle ställa om till distansundervisning för att säkerställa fortsatt lärande. Biståndsmyndigheten Sidas samlade stöd till utbildning uppgick till närmare 1,1 miljarder kronor under 2020.

Publicerad 10/5/2021

Nyhet

Ett av de journalistnätverk som granskat dokumenten i den så kallade Pandoraläckan om skatteparadis är det Sidastödda journalistnätverket Organized Crime and Corruption Reporting Project.

Publicerad 10/4/2021

Viktiga teman för utvecklingssamarbetet

Sida arbetar inom många olika tematiska områden världen över. Detta är några av de viktigaste.

Berättelser om biståndet

Att hitta ett kvalificerat jobb som ung i Palestina är inte enkelt ens om du är välutbildad. Tack vare ett utbildnings- och karriärinitiativ i Gaza och på Västbanken har Ola Darwish Barakat börjat frilansa online - med kunder både i och utanför Palestina.

Politikern Daniel Sichilongo vill öka ungas inflytande i Zambias politik - för att göra sitt land bättre. Han har deltagit i Program for Young Politicians in Africa, ett regionalt ledarskapsprogram som ska få fler unga att delta och ha inflytande i politiken.

Samarbeten inom utvecklingssamarbetet

Är du verksam inom civilsamhället, offentlig sektor, näringslivet eller universitet finns möjlighet att samarbeta med Sida. Vi har ett stort antal partner - både i Sverige och i våra samarbetsländer.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sida är Sveriges biståndsmyndighet. Vi arbetar för att minska fattigdom och förtryck i världen. I samarbete med organisationer, myndigheter och företag investerar vi i en hållbar utveckling för alla människor.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Glokala Sverige är ett kommunikation- och utbildningsprojekt med syfte att stärka kunskap och engagemang för Agenda 2030 bland politiker och tjänstepersoner i kommuner och regioner. Svenska FN-förbundet, Sveriges Kommuner och Regioner (SKR) och Internationellt Centrum för Lokal Demokrati (ICLD) samarbetar i Glokala Sverige, som finansieras av Sida.

Totalt deltar 163 kommuner och 18 regioner i Glokala Sverige.

Nya deltagare från och med 2022

Nu är det klart! Glokala Sverige välkomnar 18 nya kommuner och två regioner inför 2022 - från Haparanda i norr till Region Skåne i söder. Läs mer här om de nya deltagarna.

Läs mer om oss och vad det innebär att delta, under Det här är Glokala Sverige - se längre ner på sidan.

Snart dags för årets kickoff

Välkomna alla Glokala Sveriges deltagare till Kickoff och start för årets arbete: 1 februari för er som är nya, 2 februari för er som är med sedan tidigare. Se särskild inbjudan/save-the-date som ni fått per mejl!

- När får vi länken till kickoffen?
Den kommer i slutet av veckan innan kickoffen, dvs i vecka 4.

- Kan jag vidarebefordra länken till andra?
Ja, du får gärna sprida den vidare. Ni som deltagande kommun eller region väljer själva vilka och hur många som kan delta. Vi skickar Teams-inbjudan med länk till dig som kontaktperson, du skickar vidare till de som du anser är berörda.

- Kommer kickoffen att spelas in? När kan vi få tillgång till det inspelade materialet?
Ja. Hela inslaget ska textas, så det kommer att ta ett par veckor innan vi kan lägga ut materialet. Vi skickar ut länk när det är klart.

Mötesplats agenda 2030 den 26 november - Tack!

Årets konferens för er som leder arbetet med Agenda 2030 i de 181 kommuner och regioner som deltar i Glokala Sverige 2021 genomfördes den 26 november. Tack alla som deltog! Ni kommer att kunna se inspelade programpunkter inom kort.. Läs mer här.

Kunskaps- och metodstöd

Nu kan du hämta och läsa Världens agenda - vår agenda!, det nya kunskaps- och metodstödet för Glokala Sveriges deltagare. Vi hoppas det kan bidra till både kunskaper. analys och praktiskt arbete, och du hittar det här.

På webbplatsen

Fler tips

Så här når du oss och andra deltagare

Skriv till oss på glokalasverige@fn.se
Karta, lista och kontakter för alla deltagare hittar du nu under Det här är Glokala Sverige

# data[].attributes.attachment_link.description
Glokala Sverige - Agenda 2030 i kommuner och regioner Glokala Sverige är ett kommunikation- och utbildningsprojekt med syfte att stärka kunskap och engagemang för Agenda 2030 bland politiker och tjänstepersoner i kommuner och regioner. Svenska FN-förbundet, Sveriges Kommuner och Regioner (SKR) och Internationellt Centrum för Lokal Demokrati (ICLD) samarbetar i Glokala Sverige, som finansieras av Sida.

# data[].attributes.headline
Samarbeta med boenden för äldre, personer med särskilda stöd, o.dyl.

# data[].attributes.subject
Samarbeta med boenden för äldre, personer med särskilda stöd, o.dyl.

# data[].attributes.headline
Koppla ihop er med andra som arbetar med hållbar utveckling i regionen eller kommunen

# data[].attributes.subject
Koppla ihop er med andra som arbetar med hållbar utveckling i regionen eller kommunen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
MIK-jam är ett skapande event där kreativa deltagare med olika bakgrund och kompetenser möts och arbetar tillsammans kring MIK .

Under ett MIK-jam tar nya koncept, aktiviteter och prototyper till digitala verktyg form. Syftet är att stärka MIK-arbetet inom bibliotek, skola och museum såväl som för allmänheten och organisationer att lära om MIK.

Fokus ligger på att ha roligt, bredda kunskaperna och inspireras av varandra.

Ett MIK-jam kan genomförs i såväl fysisk som digital form - fokus ligger på innehållet, och anpassas väl till formatet.

# data[].attributes.attachment_link.description
MIK-jam är ett skapande event där kreativa deltagare med olika bakgrund och kompetenser möts och arbetar tillsammans kring MIK . Under ett MIK-jam tar nya koncept, aktiviteter och prototyper till digitala verktyg form. Syftet är att stärka MIK-arbetet inom bibliotek, skola och museum såväl som för allmänheten och organisationer att lära om MIK.

# data[].attributes.headline
Wikipedia-ambassadör under februari-april 2022 med Sörmlands WiR

# data[].attributes.subject
Wikipedia-ambassadör under februari-april 2022 med Sörmlands WiR

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Är du nyfiken på hur hur bibliotek kan arbeta med Wikipedia? Under perioden februari till april kan du få utforska hur bibliotek kan arbeta med Wikipedia som medskapande resurs i demokratiarbetet . Detta gör du tillsammans med Sofie Jansson som under sex månader är Wikimedian in Residence (WiR) i Sörmland hos Biblioteksutveckling Sörmland och Sörmlands museum .

Vem är du som söker?

Du arbetar på folk-, skol-, sjukhus eller universitetsbibliotek. Du vill lära dig att arbeta med Wikipedia. Du behöver inte ha några förkunskaper.

Vad blir din roll?

Tillsammans med andra utforskar du praktiskt tjänsten och samtalar om hur bibliotek kan arbeta med Wikipedia som resurs i demokratiarbetet.

Det är viktigt att du får tid avsatt för träffar och eget arbete (ungefär 12 timmar). Du behöver även ha bekantat dig med kursmaterialet på Digiteket innan första träffen.

Genom att vara ambassadör får du verktyg och kunskap för att göra internet lite bättre.

Vad får du som ambassadör?

Du får stöd och utbildning av Sofie Jansson, däribland:

hur Wikipedia fungerar

hur bibliotek kan bidra till att bygga och tillgängliggöra kunskap

hur du och ditt bibliotek kan skapa möjligheter för människors medskapande.

Vad är en Wikimedian in residence?

Det är en erfaren Wikimedian som under en begränsad tid har en tjänst i en verksamhet.

Hur ansöker jag?

Du mejlar namn, arbetsplats och några rader om varför du vill bli Wikipedia-ambassdör till malin.klintholm@regionsormland.se

Anmäl dig senast 28 januari. Först till kvarn!

Puffbild: Wikiversity symbol for Wikipedia 20 av Jasmina El Bouamraoui och Karabo Poppy Moletsane CC0

# data[].attributes.attachment_link.title
Förbättra nätet genom att bli Wikipedia-ambassadör - Digiteket

# data[].attributes.attachment_link.description
Är du nyfiken på hur hur bibliotek kan arbeta med Wikipedia? Under perioden februari till april kan du få utforska hur bibliotek kan arbeta med Wikipedia som medskapande resurs i demokratiarbetet . Detta gör du tillsammans med Sofie Jansson som under sex månader är Wikimedian in Residence (WiR) i Sörmland hos Biblioteksutveckling Sörmland och Sörmlands museum .

# data[].attributes.headline
Skånska bibliotek kan söka projektmedel från Region Skåne för biblioteksutveckling. Agenda 2030-relaterade ansökningar är mycket välkomna!

# data[].attributes.subject
Skånska bibliotek kan söka projektmedel från Region Skåne för biblioteksutveckling. Agenda 2030-relaterade ansökningar är mycket välkomna!

# data[].attributes.body
Stöd att söka inom biblioteksutveckling - Utveckling Skåne (skane.se)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ett viktigt redskap för den regionala biblioteksverksamheten är utvecklingsprojekt. De ska främja samarbete, kvalitet och verksamhetsutveckling när det gäller de folkbibliotek som är verksamma i länet.

Utlysning av stöd till biblioteksutveckling öppnar i mitten av februari 2022.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ett viktigt redskap för den regionala biblioteksverksamheten är utvecklingsprojekt. De ska främja samarbete, kvalitet och verksamhetsutveckling när det gäller de folkbibliotek som är verksamma i länet. Utlysning av stöd till biblioteksutveckling öppnar i mitten av februari 2022.

# data[].attributes.body
Gröna biblioteket på Garaget – syntolkad version – Malmö stad (malmo.se)

# data[].attributes.attachment_link.title
Gröna biblioteket på Garaget - syntolkad version

# data[].attributes.attachment_link.description
Med grönskade inne- och utemiljö på Garaget, aktiviteter kring hållbarhet, och växter för utlån vill Gröna biblioteket inspirera Malmöbornas intresse för odling och hållbarhet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En lättare vardag

Umgås, handla mat, betala räkningar, se på TV eller läsa tidningen. Det mesta som du kan göra i det verkliga livet kan du även göra digitalt. På Digitalhjälpen hittar du tips om användbara tjänster och praktiska guider för att komma igång.

Håll avstånd. Behåll kontakten.

Vi är många som vill men inte kan träffas fysiskt numera. Då går det till exempel att umgås med hjälp av videosamtal. Vi visar dig hur det går till.

Guider för digitala tjänster

# data[].attributes.attachment_link.description
Umgås, handla mat, betala räkningar, se på TV eller läsa tidningen. Det mesta som du kan göra i det verkliga livet kan du även göra digitalt. På Digitalhjälpen hittar du tips om användbara tjänster och praktiska guider för att komma igång. Vi är många som vill men inte kan träffas fysiskt numera.