# data[].attributes.body
Privatekonomi. Hushållets inkomster, utgifter, tillgångar och skulder. Konsumenträtt samt konsumtion i förhållande till behov och resurser. Hur privatekonomin påverkas av samhällsekonomiska förändringar. Dessa aspekter ska genomsyra alla lektioner, vid sekvensens slut ska eleverna lärt sig detta.

Syfte: I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med olika metoder för att samla in och bearbeta information, bland annat med hjälp av digitala verktyg. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att uttrycka kunskaper och uppfattningar såväl muntligt som skriftligt samt med hjälp av digitala verktyg

Jag utgår ifrån att privatekonomi kan ses som en ”samhällsfråga” och därigenom kan läraren återkomma till innehållet och bedöma det flera gånger under en kurs.

# data[].attributes.body
Genomgång i helklass samt diskussion i bikupor. Undervisningen ska behandla viktiga begrepp inom privatekonomi och utmana och skapa diskussion kring ämnet genom diskussionsfrågor. Viktiga begrepp: konsumtion, inkomst, netto- och bruttolön, offentlig sektor, utgifter, moms, kredit och faktura.

Vad: Lektionen ska handla om privatekonomins grunder med fokus på viktiga begrepp
Hur: Introducerar privatekonomi med ett bildspel och diskussion, innehållet hänger ihop elevernas vardagsliv då eleverna ska diskutera frågor kopplat till inkomster, utgifter och konsekvenser av ökat studiebidrag. För att utmana och skapa diskussion kring ämnet där eleverna får tänka själv tänker jag att jag ska ha diskussionsfrågor lite då och då i genomgången. Om jag ger eleverna utrymme till att diskutera blir de mer uppmärksamma på innehållet och det blir inte långtråkigt. Långström och Virta (2016) skriver så står det att man ska inleda undervisningen med något intressant och gärna något som knyter elevernas verklighet. Det står också att man som lärare ska verka intresserad av ämnet själv och berätta kort om hur läraren tänkt lägga upp arbetet, vilka metoder som passar bäst till att nå målen. Tänker att jag visar eleverna Padlet dvs upplägget och förklarar meningen med metoderna så att de tydligt förstår vad som ska hända på alla lektionerna och om de exempelvis missar något är det enkelt att kolla.
Varför: Det är viktigt att eleverna har grundkunskaper därav denna introduktion. Informationen och begreppen behövs för att kunna fördjupa sig vidare.

# data[].attributes.body
Lektionen inleds med filmklippet 1/4 av "Koll på cashen" från konsumentverket. Efter filmen ska ni arbeta med tillhörande uppgifter om budget där ni bla. får fokusera på er egna budget. Vi lyfter lösningarna i helklass tillsammans och därefter tittar vi på polisens hemsida (kortbedrägerier) och på hallåkonsument.se (garanti & begagnat).

Vad: Eftersom vi är i början på sekvensen och eleverna inte kan så mycket är det viktigt att de få lära sig att upprätta en budget. Eleverna har enkelt med att relatera till filmen eftersom karaktärerna är tonåringar och möter vardagliga ekonomiska problem.
Hur: Metoderna är filmklipp, individuell eller parvis arbeta med uppgifter och sedan i helklass. Enligt ämnets syfte ska man använda olika metoder för att bearbeta information och ta hjälp av digitala verktyg såsom filmen
Varför: Det är viktigt att lära sig detta för att en budget innehåller inkomster, utgifter mm som det centrala innehållet lyfter. Vill väcka tankar om sparande hos eleverna.

# data[].attributes.body
Filmklipp 2/4 med fokus på avtal, därefter blir det kahoot med begrepp från filmen. Ni arbetar sedan med uppgifter kopplat till filmens innehåll individuellt och lämnar in på classroom. Ni får använda internet som hjälpmedel men besvara med egna ord!
Viktiga begrepp: förfallodag, bindningstid, A-kassa, kreditupplysning och öppet köp mm.

Vad: Undervisningen handlar om avtal och konsumenträtt förberedelser som krävs är att skapa en kahoot och ta fram uppgifterna från filmen. Det centrala innehållet kräver att man ska lyfta konsumenträtt. Det kan vara svårt för eleverna att begripa konsekvenserna att ingå avtal.
Hur: Metoderna är filmklipp, kahoot och en "enkel" skriftlig inlämning för att variera metoder, detta stämmer med målen då eleverna får träna på att förstå centrala begrepp, skaffa information om samhällsfrågor från olika relevanta källor, inklusive elektroniska medier. Väljer även skriftlig inlämning för att ge feedback (formativ) och checka av att eleverna gör det som ska göras.

Varför: Det är viktigt att eleverna uttrycker kunskaper skriftligt också samtidigt som konsumenträtt står med i ämnets centrala innehåll

# data[].attributes.body
Filmklipp 3/4 med fokus på skulder, därefter arbetar ni med två case (skadestånd och skulder) i grupper om tre. Era diskussioner ska spelas in och lämnas in på classroom, använd er av begrepp och kunskaper ni lärt er hittills.

Vad: Det som kommer vara intressant och motiverande för eleverna är när de ska lösa 2 case om skadestånd och skulder. Detta kan eleverna relatera till vardagslivet då många kommer att ha en skuld någon gång.
Hur: Metoderna är filmklipp och två case, tanken är en flerperspektivistisk undervisning där det kan gälla att med eller utan lärarens hjälp avsluta eller tolka en berättelse eller en händelse på olika sätt beroende på om huvudpersonen är kvinna eller man, gammal eller ung, fattig eller rik enligt Långström och Virta (2016).
Varför: Centrala innehållet lyfter skulder därför är det viktigt innehåll. Vill visa för eleverna vilka effekter skulder  kan få.

# data[].attributes.body
Filmklipp 4/4 med fokus på sparande och lån. Arbeta med tillhörande uppgifter enskilt eller i par, lämna in!  Diskutera och anteckna ett case om sms-lån, därefter diskuterar vi i helklass konsekvenserna med snabblån och andra alternativa lån.

Vad: Undervisning handlar om spara och låna, inga speciella förberedelser krävs. Eleverna bör lära sig begrepp såsom ränta, amortering,aktie & fond, kan vara svårt att förstå.
Hur: Förutom givna material som filmklippet och case från konsumentverket kan jag använda aktuellt material som visar skillnader på vanliga lån och sms-lån exempelvis företag som erbjuder sms-lån. case är intressant för eleverna, de är delaktiga.
Varför: Den sortens lärande jag vill åstadkomma är procedural kunskap som Långström och Virta (2016) förklarar besvarar "hur" eller "varför" genom att lösa komplicerade problem (case). Jag vill hindra eleverna från att ta onödiga snabblån.

# data[].attributes.body
Genomgång om det ekonomiska kretsloppet i helklass. Därefter skriver ni individuellt hur familjen Dahlberg (se uppgift på classroom) samverkar och påverkas av kretsloppet med hjälp av bilden. Ni ska förstå sambanden mellan aktörerna och hur samhällsekonomiska förändringar påverkar privatekonomin. Lämnas in på classroom.

Vad: Avsikten är att visa hur hushållens privatekonomi hänger ihop och interagerar med samhällsekonomin. Det viktiga är att eleverna förstår det ekonomiska kretsloppet och hur alla aktörer är beroende av varandra.
Hur: Eleverna ska tolka en bild som ett generellt analysschema.

Långström och Virta (2016) förklarar det som att då de analyserar bilden, kan de ta hänsyn till innehållet, alltså människorna och händelsen, som beskrivs. Även bakgrunden är viktig. Man kan även göra slutsatser om syftet, som bilden har. I målen står det att olika metoder i undervisningen ska användas, detta är ett sätt att de får uttrycka deras kunskaper skriftligt.

Varför: Det är viktigt för dem att lära sig detta för att förstå en helhetsbild av samhällets ekonomi, hur mikro- och makroekonomi hänger ihop. Detta är också viktigt för att de beskrivs i de centrala målen om hur samhällsekonomiska förändringar påverkar privatekonomin. I kunskapskraven står det även att eleven ska redogöra sambanden mellan den privata ekonomin och samhällsekonomin.

# data[].attributes.body
Lektionen innan provet är till för eleverna, om de vill ha något förtydligat inför provet. Denna lektion är också tom för flexibilitetens skull ifall någon lektion går bort.

# data[].attributes.body
Provet är uppbyggt på så sätt att  begrepp testas i början för att de ska komma igång och sedan två större diskussionsfrågor.
Provet testar:

begrepp kunskap

rättigheter och skyldigheter i rollen som konsument

förhållandet mellan hushållets inkomster och utgifter, tillgångar och skulder

Sambanden mellan den privata ekonomin och samhällsekonomin (titta extra på ekonomiska kretsloppet).

Vad: Eleverna ska ha kunskaper inom dessa punkter som listas ovan då de fått undervisning om det.
Hur: Jag ska använda ett skriftligt prov för summativ bedömning för att se vad eleverna kan. De ska återigen kunna utrycka kunskaper skriftligt som det står i ämnets syfte.
Varför: Viktigt att eleverna ska ha lärt sig detta för att de centrala målen belyser alla dessa aspekter. Vill att eleverna ska åstadkomma procedural kunskap under denna undervisningssekvens.

# data[].attributes.body
Formativ: Bedömer formativt på exempelvis diskussioner, skriftlig inlämning med feedback. Formativ bedömning görs under hela undervisningssekvensen, tanken är att jag ska komma med beröm och konstruktiv kritik för att utmana elevernas kognitiva färdigheter. Tycker det är viktigt med att elevens eget tänkande (procedural kunskap) ska vara i fokus och att de inte kan hitta svar enkelt i en bok eller liknande, de utmanas att tänka fritt genom exempelvis olika case. Jag gör även autentiska bedömningar när jag observerar elevernas arbete i olika arbetsformer. Använder formativ bedömning till den skriftliga inlämningen om det ekonomiska kretsloppet där eleverna ska tolka en bild, ger feedback på den för att de ska utveckla sitt tänkande till provet bla. Långström, S., & Virta, A. (2016). Samhällskunskapsdidaktik: om utbildning i demokrati och samhällsvetenskapligt tänkande.

Summativ: Skriftligt prov och inlämningen av det ekonomiska kretsloppet bedöms summativt med betyg för att lärare och elever ska veta vart de ligger på betygsskalan. Det sista provet ska inte vara det enda som bedöms utan allt eleverna gör under lektionerna ska också vägas in enligt min mening. Det är även viktigt att bedöma objektivt det summativa provet. Provet är inte bara summativ utan feedback är också en del av rättningen för att främja lärandet.