# data[].attributes.body
En model af David Easton som forklarer det politiske system.

# data[].attributes.body
En model der viser hvordan folket vælger medelmmerne af parlamentet, som så danner en regering, der styrer det offentlige, som kommunikerer med vælgerne.

# data[].attributes.body
En model der viser hvordan det direkte demokrati bliver styret direkte af folket og ved det repræsentative vælger folket nogen repræsentanter som så agerer efter deres vælgeres ønsker.

# data[].attributes.body
konkurrencedemokrati er stærkt styret af direkte demokrati medens Deltagelsesdemokrati er styret mest af direkte, men dog også lidt af repræsentativt demokrati.

# data[].attributes.body
En model der omhandler hvordan mediernes rolle i forhold til formidling af budskaberne fra både politikere men også vælgere til hinanden foregår. Den beskriver desuden mediernes rolle som vagthund overfor politikerne og deres skandaler.

# data[].attributes.body
En model der viser hvordan alle nyheder fra politikerne går gennem medierne og at medierne dermed indirekte styrer dagsordenen.

# data[].attributes.body
En model der beskriver mediernes rolle som civilsamfundet debatforum, som en initiativtager i forhold til at få vælgerne til at deltage politisk.

# data[].attributes.body
En model der viser hvordan medierne både giver noget positivt til demokratiet og hvordan det på måde også skabet problemer angående demokratiet.

# data[].attributes.body
Grundet at ens facebook feed, for eksempel, kun viser nyheder man synes om og er enige i, så bliver vores egne holdninger bare forstærkede.

# data[].attributes.body
Medialisering og årsagerne
Med medialisering tales der om det pres som medierne udøver på politikerne, i virkning af deres nyhedskriterier og arbejdsforhold, til at indhold og form hovedsageligt bliver styret af medierne.
For kriterierne gælder følgende for medialisering:

·       Medierne forenkler. Det skal forstås på den måde at de har begrænset spalteplads og sendetid, så de forkorter historien mest mulig og gør den mere simpel end den umiddelbart er, for at sørge for at flest mulig forstår den.

·       Medierne prioriterer ting læseren kan relatere til. Det skal forstås på den måde at medierne helst sender nyheder om kendte personer eller mennesker med høj status. Hvis det er udenlandske nyheder, skal det helst være lande med samme kultur eller i det mindste minder om deres egen.

·       Medierne søger skandaler. Nyheder der bærer præg af  en konflikt eller uenighed, har meget lettere ved at komme i medierne, men de er ikke nødvendigvis de mest aktuelle. Begivenheder der overrasker og har en negativ betydning kan for eksempel stryge lige ind i overskrifterne.

# data[].attributes.body
Der findes mange forskellige slags medier, radio, tv, avis, sociale medier osv. Ikke alle er lige troværdige og lige journalistisk professionelle.

# data[].attributes.body
Hvordan man omtaler x, hvilken konnotation man bruger og lignende.