# data[].attributes.headline
10 billeder om videndeling i Aalborg Kommune

# data[].attributes.subject
10 billeder om videndeling i Aalborg Kommune

# data[].attributes.body
Fagboxen, Prøvehandlinger, Prototyper, Vision, ny platform

# data[].attributes.attachment_link.title
Videndeling - Oplæg til STILs arrangement

# data[].attributes.headline
Link til UC sjællands rapport om Chromebooks

# data[].attributes.subject
Link til UC sjællands rapport om Chromebooks

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mette Jakobsen og Morten Bagger har arbejdet systematisk med Chromebook. Foto: Daniel Brøns

To lærere droppede PC og Mac og valgte Chromebooks og Google Apps for Education. University College Sjælland har dokumenteret processen og anbefaler varmt andre skoler at følge eksemplet fra Mårslet ved Århus.

Mette Jakobsen og Morten Bagger fra Mårslet skole er to af de lærere i Danmark, der har arbejdet mest systematisk med Chromebooks og Google Apps for Education. De begyndte arbejdet for tre år siden, da de sammen fik lyst til at undersøge, hvordan de kunne uddanne eleverne bedre til at klare sig i fremtidens collaborative virkelighed og samtidig gøre eleverne rutinerede i brug af IT i undervisningen.

- Vi ville give eleverne de nye 21'st century skills, med kollaboration, kritisk tænkning, kreativitet, innovation og kommunikation, og vi ønskede at teste mulighederne, siger Mette Jakobsen, der sammen med Morten Bagger blandt andet besøgte nabokommunen Odder, hvor de havde købt iPad til alle eleverne.

- Det virkede dog mest af alt som om, at de havde en forholdsvis almindelig undervisning - bare på iPad i stedet for med papir og bøger, siger Morten Bagger, der selv underviste i 2. klasse på det tidspunkt, mens Mette Jakobsen underviste 8. klasse.
Forsøgte med pc
I stedet for iPad besluttede de to lærere derfor at forsøge sig med brug af pc i undervisningen, samtidig med, at de testede, om skolens netværk kunne klare udfordringen kapacitetsmæssigt. Og eleverne fik bestemt rutine i at bruge en pc, men alligevel var der noget, der manglede.

- Vi oplevede, at eleverne sad og skrev deres opgaver på en pc i stedet for på papir, og det var jo ikke det, som vi drømte om, fortæller Mette Jakobsen, der først oplevede en forskel i arbejdsmetoderne, når de bad eleverne arbejde i Google Docs, hvor alle eleverne samtidigt kunne arbejde på det samme dokument eller i hver deres dokument i et åbent delingsmiljø. Eleverne sad så pludselig i det samme digitale arbejdsrum, hvor de kunne inspirere hinanden og lade sig inspirere af hinanden. Det gav en helt ny dynamik i arbejdet, fortæller Mette Jakobsen.

Støtte fra Google

De to lærere besluttede sig derfor for at fokusere 100 procent på Google-værktøjerne. De kontaktede Google Education i Irland og Samsung Danmark for at få støtte til et pilotprojekt i deres klasser. Samtidig blev forvaltningen i Aarhus Kommune sat ind i projektet, der i foråret 2013 endte med, at to klasser fik udleveret Chromebooks udstyret med de nødvendige managementmoduler.
Alle er med
Og nu - et år senere med Chromebooks - er lærerne absolut ikke i tvivl om, at Aarhus Kommune bør presse på for at gå videre med udbredelsen af teknologierne, der på mange måder giver undervisningen det mål, at eleverne skal blive medieproducenter frem for blot medieforbugere. Opgaver skal ses som små projekter, som eleverne kan lave med brugen af nettet som en stor ressource. Også programmering har eleverne fået et indblik i takket være denne form for undervisning, hvor eleverne kan skrive historier ved at lave koder til et computerspil i stedet for at skrive en traditonel historie.
Fælles arbejde
Og ved samarbejde i klassen er det blevet lettere for alle at være aktive på én gang.

- Før i tiden skulle eleverne måske holde hånden oppe, for at komme med deres kommentar til et emne. Nu kan alle elever bare skrive deres kommentar ind i et fælles dokument, som vi alle kan se på et whiteboard, fortæller Mette Jacobsen, der også ser andre fordele for de stille elever ved teknologien.

- Hvis man har svært ved at finde på en indledning til en opgave, så er det jo tilladt at kopiere en af de andres indledninger og så skrive videre, siger læreren, der ikke ser noget forkert i, at elever kopierer fra hinandens opgaver, når de skriver deres egne, fordi man skal kunne forklare indholdet og sammenskrivningen, uanset hvordan man er kommet frem til den.
Også matematik
Og faktisk kan Chromebooks bruges til det meste - også matematik, mener lærerne.

- Der er jo regneark i systemet, så man kan lige så godt lære at bruge disse værktøjer så tidligt som muligt, mener Morten Bagger, der peger på, at man skal være opmærksom på, at Chromebooks ikke kan afvikle alle typer af software, idet Google Chrome i sagens natur ikke kan afvikle Windows programmer.

- Men der kommer faktisk mange læringsprogrammer, der er tiltænkt Google Chrome, så som lærer kommer man næppe til at mangle noget, vurderer han.

Mange fordele

Ove Christensen, der er adjunkt i afdelingen for Forskning og Innovation på University College Sjælland, har i en forskningsrapport dokumenteret erfaringerne fra Mårslet i rapporten ' Elevsamarbejde og videndeling. Chromebooks i undervisningen '.

Generelt er han overbevist om, at der ikke findes en bedre platform til undervisning i Folkeskolen - blot computernetværket kan trække de mange samtidige brugere. Når det er sket, så får man en række fordele med i købet, som man absolut ikke får ved at bede eleverne medbringe pc, såsom øjeblikkelig opstart, ingen problemer med opdatering af browsere og styresystemer - samt ikke mindst ensartede maskiner hos alle.

- Har eleverne pc, så går der lang tid med at få computerne startet op, og der går også meget tid, når computerne ikke opfører sig rimeligt ensartet. Alt det slipper man fuldstændig for, når eleverne har Chromebooks, der jo også er væsentligt billigere end pc'er, siger Ove Christensen, der også ser andre fordele ved at bruge Chromebook.

- Der er jo stort set intet behov for support fra en IT-afdeling. I Mårslet har de ikke haft nogen nedetid overhovedet, siger han og understreger, at nedetid er kritisk, fordi det forringer undervisningens kvalitet og dermed elevernes læring.

Erfaringerne fra Mårslet har medvirket til, at Aarhus Kommune i dag anbefaler Google Apps for Education som undervisningsværktøj i kommunens skoler. Lige nu er 32 lærere fra forskellige skoler frikøbt til at deltage i undervisning en dag om ugen, så de kan fungere som ressourcepersoner for andre lærere, der skal bruge Google Apps for Education. Den model mener Ove Christensen, at kommunerne på Sjælland bør overveje at kopiere.

- Der er så mange fordele i det her, at kommunerne er nødt til at tage stilling til det. Som minimum bør de selv starte pilotprojekter for at finde ud af, om de kan få de samme fordele, som de har fået i Mårslet, siger Ove Christensen, der i øvrigt også anbefaler Google Apps for Education til brug på uddannelsesinstitutioner ved University College Sjælland, hvor der fortsat forskes i mulighederne i "EducationLab", forskningsprogrammet for 'Teknologi og uddannelsesdesign'.

Rapporten fra University College kan findes på
www.kortlink.dk/favt

# data[].attributes.attachment_link.title
Google Chrome giver succes i undervisningen

# data[].attributes.attachment_link.description
Mette Jakobsen og Morten Bagger har arbejdet systematisk med Chromebook. Foto: Daniel Brøns To lærere droppede PC og Mac og valgte Chromebooks og Google Apps for Education. University College Sjælland har dokumenteret processen og anbefaler varmt andre skoler at følge eksemplet fra Mårslet ved Århus.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fejl 404 - siden blev desværre ikke fundet

# data[].attributes.body
I kommunerne på tværs af skoler...

# data[].attributes.body
Officielt og uofficielt. Hvad må man, og hvad må man ikke? Hvilke regler gælder for hvilke klassetrin..

Svært at gøre til en del af professionsfagligheden

Finn Togo: STIL er ved at gennemføre et analysearbejde, der gerne skulle føre til, at det bliver lettere at dele læringsforløb og elevproduktioner. Det foregår i regi af projekt 'It i folkeskolen' og forventes færdigt inden udgangen af 2015. Se indlægget nedenfor: Bedre deling til alle

# data[].attributes.body
Hvad er konkret, hvornår, i hvilken sammenhæng..?

# data[].attributes.body
Videndeling skal være en ledelsesopgave..også

Ledelsen skal skabe en iscenesættelse og alliere sig med det pædagogiske personale om indhold

Fokus på aktørkæder kommune, skoleledere, pædagogisk personale...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Få råd og vejledning til, hvordan I som fagteam, skole eller kommune kan arbejde med vurdering af læremidler. Både analoge og digitale.

På Vurdigi.dk finder I refleksionsspørgsmål til alle typer af læremidler samt informationer om proces og udvikling af læremiddelforløb. Det er Centre for Undervisningsmidler (CFU), der står bag sitet.

Formålet med Vurdigi er at skabe fælles sprog, refleksion og viden om læremidler. Det kræver tid og fordybelse at afprøve og vurdere læremidler. Og jeres lokale CFU hjælper jer gerne på vejen dertil.

Vores erfaring siger, at skoler får de bedste udviklingsforløb om vurdering af læremidler, når de foregår i et tæt samarbejde med os. CFU's kerneopgave er nemlig at vejlede og rådgive om læremidler.

Når I står i en udvælgelses- eller købssituation og har brug for vejledning, eller hvis I holder fagteammøder, hvor I eksempelvis gerne vil arbejde med fagsyn ift. læremidler, kan I bruge os til at planlægge processen og få vejledning i arbejdet.

I kan bruge refleksionsspørgsmålene på sitet, både før og efter I kontakter os. I kan selvfølgelig også selv stå for processen og udvælge de spørgsmål, som giver mening for jer - i forhold til jeres mål med forløbet. Men tøv ikke med at kontakte os, hvis I har spørgsmål.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rådgivning og vejledning om vurdering af læremidler

# data[].attributes.attachment_link.title
Forsiden - UC Viden - Professionshøjskolernes Videndatabase

# data[].attributes.attachment_link.description
Danmarks Medie- og Journalisthøjskole Professionshøjskolen Absalon Professionshøjskolen Metropol Professionshøjskolen UCC University College Lillebælt University College Nordjylland VIA University College UC SYD

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kompetencecirkler er betegnelsen for kompetenceudvikling, der foregår i arbejdsfællesskaber i forbindelse med almindelige arbejdsopgaver i skolen: typisk med undervisningsplanlægning og -afvikling. Modellen bygger på en formalisering og udbygning af de deltagendes personlige/professionelle læringsnetværk (PLN).
Undervisere indgår i grupper eller praksisfællesskaber, hvor de enkeltes kompetencer bliver udviklet i et gensidigt forpligtende samarbejde. Kernen i samarbejdet er planlægning af undervisning; af forløb og aktiviteter, der indgår i skolens almindelig hverdag.

Det er afgørende, at det er et krav, at deltagerne i et arbejdsfællesskab løbende skal foretage nogle ændringer, så deres kompetencer hele tiden bliver nødt til at udvikle sig - og at denne udvikling netop sker i et fællesskab, hvor man lærer af hinanden og i fællesskab tilegner sig det, man ikke i forvejen ved og kan. Man skal vælge at gøre noget på en ny måde, at inddrage noget, man ikke har arbejdet med før, at gøre tingene på en anden måde eller tilsvarende. Det er også en pointe, at deltagerne i en given kompetencecirkel også deltager i andre kompetencecirkler og endvidere inddrager sit øvrige professionelle netværk. Inddragelse af andre netværker bidrager til, at der hele tiden kommer nye elementer ind i den enkelte kompetencecirkel.

De fornyelser, de enkelte deltagere og kompetencecirklerne arbejder med, afgøres af skolens strategi for forandring. Hvis skolen som strategi vælger at arbejde med særlige kompetencemål for eleverne som eksempelvis 21st century skills, så kan man aftale, at det er forandringer af nuværende praksis i retning af 21st century skills, der indgår som konstante udfordringer i kompetencecirklerne.

Den enkelte lærer bliver forpligtet på at føre en logbog med refleksioner over de forandringsarbejder, vedkommende arbejder med. Disse refleksioner skal som minimum indeholde: hvad går min forandring ud på? Hvad vil jeg opnå? Hvad gik godt, og hvad gik mindre godt? Var der noget, der overraskede mig? Hvad kunne jeg tænke mig at gøre anderledes næste gang?

Disse refleksioner deles med de øvrige i kompetencecirklerne, og de øvrige kan forpligtes til at kommentere på den enkeltes refleksioner.

Alle kompetencecirkler udvælger med jævne mellemrum nogle cases fra de forandringer, de har foretaget, og beskriver blandt andet med inddragelse af de didaktiske refleksioner casen ud fra de mål, der har været med forandringen, beskrivelse af hvad der rent faktisk skete, og hvad undervisernes læring har været. Disse cases deles med hele skolen (og dette kan udvides til kommunalt eller nationalt niveau).

På denne måde får man opbygget en skolekultur, hvor gensidig forandring og udvikling bidrager til kontinuerlig kompetenceudvikling. Man får samtidig opbygget en videndelingskultur, der er et vigtigt element i at udvikle skolen som en lærende organisation (Senge 1999).

For skoleledelsen - den pædagogiske ledelse - drejer det sig om at opbygge en tillidskultur, hvor videndeling blandt medarbejderne bliver betragtet som naturlig. Det er også ledelsens opgave at opbygge strukturer, der støtter lærerne i den forandringsproces, det er at opbygge en skolekultur med gennemsigtighed og videndeling. Det er også den pædagogiske ledelses ansvar at opbygge en kultur, hvor det betragtes som noget positivt at berette om, hvad der ikke har virket for underviserne. Undervisningspersonalet skal lære at dele erfaringer uanset, om der er tale om fiaskoer eller succeser.

Vigtigst af alt for den pædagogiske ledelse er det at se forandringerne som en del af skolens almindelige drift og ikke som særtilfælde. En skole skal løbende tilpasse og forandre sig. Derfor skal kompetencecirkler, lærende fællesskaber, videndeling være en del af en strategi for skolen - og kommunens skolepolitik - og ikke et projekt. Ove Christensen:
Læs mere uddybende på:

Forbundne undervisere - aktivt PLN som løbende kompetenceudvikling

# data[].attributes.attachment_link.title
Kompetencecirkler - kort beskrivelse af et koncept

# data[].attributes.attachment_link.description
Kompetencecirkler er betegnelsen for kompetenceudvikling, der foregår i arbejdsfællesskaber i forbindelse med almindelige arbejdsopgaver i skolen: typisk med undervisningsplanlægning og -afvikling. Modellen bygger på en formalisering og udbygning af de deltagendes personlige/professionelle læringsnetværk (PLN). Undervisere indgår i grupper eller praksisfællesskaber, hvor de enkeltes kompetencer bliver udviklet i et gensidigt forpligtende samarbejde.

# data[].attributes.headline
Videndeling på LU i kompetenceløftsprojekt i fagene

# data[].attributes.subject
Videndeling på LU i kompetenceløftsprojekt i fagene

# data[].attributes.attachment_link.description
Projektet DidakTECH i læreruddannelsen UCC Har fokus på IT og ny teknologi i undervisningssammenhænge. Projektet kredser omkring nøgleelementerne didaktik, kreativitet og eksplorative...

# data[].attributes.headline
Jesper Luthers forløb om videndeling i uv - fra Materialeplatformen - igennem Prezi

# data[].attributes.subject
Jesper Luthers forløb om videndeling i uv - fra Materialeplatformen - igennem Prezi

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette er en elev- og lærer genereret Prezi, som man kan anvende i sin litteraturgennem gang. Man kan også bruge de didaktiske vinkler, og lave sin egen model til eleverne.

# data[].attributes.body
Videndeling og netværk på tværs i Bella Center , 15-16. marts 2016. www.danmarkslæringsfestival.dk

# data[].attributes.body
Www.skolenivirkeligheden.dk her mødes og deler vi viden på tværs af sektorer

# data[].attributes.attachment_link.title
Lærernetværkets konference den 7 maj - det var en fest! (with images, tweets) · Laerernet

# data[].attributes.attachment_link.description
Nyborg Strand var rammen om en festdag i Lærernetværket for it i folkeskolens fag. Det blev efter vores mening en super dag, hvor deltagere og foredragsholdere skabte god stemning inspiration og videndeling for fuld udblæsning. Vi kan ikke vente med at tage hul på et nyt år i Lærernetværket!

# data[].attributes.attachment_link.description
Formater i lærernetværket - dansk og matematik

# data[].attributes.attachment_link.title
Lærernetværket På Danmarks Læringsfestival - Lessons - Tes Teach

# data[].attributes.attachment_link.description
Mød Ulla Maria Michaelsen .Mød Eva Sjælland.Mød Monica Bovedt.Mød Bea Kaae Mathiesen .Mød Ann Arleth.Mød Karin Tims.Mød Mette Porsborg.Mød Jonas Juul Hansen og Søren Andreasen.Mød Rikke Teglskov.Mød Lise Dissing Møller.Mød Tobias Heiberg.Hvad er Lærernetværket?.

# data[].attributes.body
videndeling som en del af målsætnin

# data[].attributes.body
Prøvehandling og prototyper

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Strategi
Proces
Værktøjer
Kultur
Vi har en strategi, til vi lægger en ny
Procesorienteret projektledelse
Utilsigtede foci i strategier - hvad vil vi, og hvad ved vi - ift. videndeling? Fra værktøjer og platforme igennem kultur mod processer og tilbage igen.
Hvad, hvor og hvornår?
Selve definitionen af videndeling?
Vigtigheden af konkrete leverance
Vigtigheden af uforpligtende snak og bobler
Vigtigheden af den kvalificerede diskussion
Rammesætning for mødeforløb
Mødetypologi
Skriftlighed - mundtlighed - fastholdelse?
Værktøjer - hvor vigtige er de?
Redskabsdomæne?
'Show me the money'
Honeycomb-analyse
Valgfrihed i hvilken grad..
BLOG
Identitet - mulighed for unik genkendelse af brugere i systemet
Tilstedeværelse - mulighed for at vide, hvem der er online, tilgængelige eller i nærheden I systemet
Relation- mulighed for at beskrive hvordan brugere I systemet er relateret
Samtale - mulighed for samtale igennem systemet
Gruppering - mulighed for at skabe grupper baseret på interesse I systemet
Omdømme - mulighed for at bedømme andre andre brugere i systemet (kan der f.eks. blokeres bruger etc. skrives anmeldelser, rates brugere)
Deling - mulighed for at dele meningsfuldt indhold i systemet med andre brugere

Jf Gene Smith og Matt Web om Social Software og Social Software Building Blocks

nform.com/blog/2007/04/social-software-building-blocks
Lærernetværket for it folkeskolens fag
Vilkår for deltagelse?
Hvem er hvor og hvorfor?
Udefra og ind - indefra og ud!
Deprivatisering af praksis
Kulturelle udfordringer - men hvilke?
Demografi - nationalt projekt
Belønning og straf?
Graden af 'privat' afgøres af,
hvad
der deles
SPROG
SPROG
SPROG
Kursusforventninger?
Tid og Tillid
Udvikling af kultur for videndeling?

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Gene Smith og Matt Web om Social Software og Social Software Building Blocks

# data[].attributes.attachment_link.description
StrategiProcesVærktøjerKulturVi har en strategi, til vi lægger en nyProcesorienteret projektledelse Utilsigtede foci i strategier - hvad vil vi, og hvad ved vi - ift. videndeling?

# data[].attributes.body
Intro til temaet og mødeformen V/David

Garde-Tschertok, STIL

Minioplæg fra de annoncerede deltagere

Fælles input med videndelingserfaringer fra deltagere på mødet i plenum

Opsamling ift. STILs definitioner af videndelingsformer

Summe 2 og 2 ift. opsamling og definitioner

Fælles diskussion

Afsluttende spredning: alle deler de mest interessante redskaber, pointer og erfaringer med resten af verden via foretrukne social mediekanal.