# data[].attributes.body
I et boksplot med et hvilket som helst oberservationssæt, kan man få en fornemmelse af om det er spredt udover et stort område eller ikke. Det er boksplottets bredde og selve bredden af boksen, der viser variation i observationerne.

# data[].attributes.body
Systematiske fejl opstår i stikprøver. Som sagt undersøger stikprøver en mindre del af en population. Det kan skabe usikkerhed i forhold til troværdigheden, hvis formålet er at repræsentere hele populationen, ud fra den mindre del.

Eksempel kunne være at man spørger tilfældige på gågaden en onsdag middag. Her får man ikke indblik i befolkingen som arbejder fra fx. 8-16 eller 9-17

# data[].attributes.body
En stikprøve er en bestemt form for undersøgelse, som også er den mest hyppige undersøgelsesform. Stikprøven undersøger en mindre del af en population, hvor formålet er at denne lille populationsdel, er så repræsentativ som muligt for hele denne population. Alt efter hvad man undersøger, får man nogle svar fra stikprøven, som dermed kan repræsentere og give indblik i den endelige populations standpunkt, selvom det kun er en mindre del af dem, der har givet deres standpunkt tilkende.

Jo større en del af populationen du foretager en stikprøve på, jo mere præcist og repræsentativt ville dine stikprøve være for denne bestemte population.

Et eksempel kunne være hvis du vil undersøge gennemsnitshøjden på en klasse, 1.E med 27 elever, så ville du opnå et bedre og mere repræsentativt gennemsnits-resultat hvis stikprøven inddrog 19 elever i forhold til 3 elever.

# data[].attributes.body
Når du lave en undersøgelse, skal man huske at tage højde for de skjulte variabler, som ikke indgår i observationssættet, før du drager konklusion på stikprøven. Skjulte variabler kan medføre til en misvisende repræsentation af populationen og statistisk usikkerhed.

Eksempel kunne være:
Berlingske udsender en undersøgelse, hvor de ville undersøge hvad deres læsere ville stemme, hvis der var valg i dag. Målet med stikprøven er at den skal repræsentere den danske befolkningsgruppes politiske standpunkt. Stikprøven viser at 67% af befolkningen vil stemme blåt til næste valg. Her er der højst sandsynligt en skjult variabel på spil. Berlingske er en liberal avis, og derfor er der en stor overvægt af liberale læsere, og derfor bliver den røde andel af danskere underrepræsenteret. Det medfører at stikprøven er "biased" altså med andre ord misvisende. En løsning kunne så være at de røde stemmer, bliver vægtet højre i undersøgelsen, men det er stadig knap så troværdigt, som en objektiv undersøgelse, der ikke indeholder skjulte variabler.

# data[].attributes.body
Når man snakker statistik er umuligt at undgå deskriptorer, da de er centrale i forhold til at forstå for eksempel ugrupperet og grupperet undersøgelser. Her de følgende deskriptorer, der er vigtig at kende:
Middeltal, størsteværdi, mindsteværdi, typetal, median, hyppighed, frekvens

Disse er alle centrale at forstå for at kunne statistisk deskriptivitet.

# data[].attributes.attachment_caption
Her ses en fiktiv klasse på 27 elever som har højderne mellem 150-210 cm

# data[].attributes.body
Man kan ved brug af grupperet data sætte mennesker i "bokse" for at danne et overblik over mange mennesker. Dette kan bruges til at måle højder i klassen, hvor en centimeter fra eller til ikke betyder det store. Dette giver mulighed for at gøre et effektivt og hurtigere arbejde.

# data[].attributes.attachment_caption
Dette er en oversigt over en klasse på 25 elever i 2.g karaktergennemsnit.

# data[].attributes.body
Når du får et obervationssæt, som du skal få et overblik over kan du bruge ugrupperet observation. Dette værktøj giver dig indblik i hvordan man kan lave statistik, hvor vi kan regne hyppigheden ud og frekvensen.
Herover er to eksempler der viser begge metoder, der tager udgangspunkt i tallene i øvelse 7.1.7.

I denne beregning er der mange forskellige observationer og derfor får mange hyppigheder.