# data[].attributes.body
1. Ensimmäisellä kerralla oli jännittävää kuunnella, mistä tuleva opintojakso tulee koostumaan. Itsensä esittelemisen sijasta harjoitus, jossa esiteltiin oma pari muulle luokalle, oli oivallinen ensimmäinen kosketus esiintymistaidon kurssiin. Odotan, että opintojakson kuluessa opin esiintymään luontevammin ja tuntemaan itseni vähemmän kiusaantuneeksi suurempienkin yleisöjen edessä.

2. Viestinnän kannalta vahvuuksiani on taito kuunnella muita, muiden mielipiteiden huomioon ottaminen esimerkiksi keskustellessa, sanaton viestintä toisen henkilön kanssa keskustellessa, huumorin käyttö tehokeinona, kuvailun käyttö, puhekielen tai kirjakielen käyttö niihin sopivissa tilanteissa ja kontakti yleisöön.

Kehitettäviä puoliani on riittävä äänenkäyttö sekä rentoutuminen yleisön edessä. Lisäksi huomaan usein, että puhun ihan liian nopeasti yleisön edessä, joka johtuu luultavasti jännityksestä.

Olen viestijänä muut huomioon ottava kuuntelija ja yritän viestiessäni olla myös mahdollisimman viihdyttävä, ainakin siihen sopivissa tilanteissa. Tavoitteenani on olla rohkeampi puhuja yleisön edessä ja haluan tuntea itseni vähemmän jännittyneeksi poistuessani mukavuusalueeltani. Haluan parantaa äänenkäyttöäni ja rentoutua lisää esiintyessäni

Kehittämiskohteenani on äänenkäytön parantaminen yleisön edessä.
Tavoitteenani on tulla rohkeammaksi äänenkäytön kanssa riippumatta siitä, onko tilanteessa vain muutama henkilö vai suuri yleisö itseni lisäksi.
Yritän rauhoitella itseäni yleisön eteen mentäessä ja kiinnitän huomiota puheeni äänenvoimakkuuteen ja selkeyteen alusta asti.
Aloitan heti kiinnittämällä huomiota äänenkäyttööni erilaisissa sanallisissa viestintätilanteissa. Opintojakson puolessa välissä olen toivottavasti lähempänä tavoitettani tulla rohkeammaksi äänenkäytön kanssa. Opintojakson päättyessä tunnen itseni vähemmän jännittyneeksi yleisön edessä ja äänenkäyttöni on rohkeampaa.

# data[].attributes.body
Toisella kerralla aiheenamme oli esiintymisjännitys. Tutustuimme aiheeseen ensin miettimällä missä tilanteissa ja keiden kanssa kukakin tuntee itsensä jännittyneeksi ja mitä ajatuksia syntyy, kun jännitys menee ohi. Tunnistin oman esiintymisjännitykseni syiksi ainakin suorituksen mahdollisen arvostelun, epäonnistumisen pelon ja vähäisen esiintymiskokemuksen.

Käsittelimme myös  verbaalista, para-verbaalista ja non-verbaalista viestintää. Mietimme pienryhmissä muun muassa mistä kielellinen viestintä koostuu ja millaista on hyvä puhuttu kieli. Äänellistä ilmaisua avasimme muun muassa miettimällä millaisia päätelmiä ihmisen äänen perusteella voi tehdä. Pohdimme myös sanatonta viestintää, sen osa-alueita ja -tehtäviä.

Oma vinkkilistani esiintymisjännitykseen:

1. Etsi ystävälliset kasvot
www.terve.fi/artikkelit/74036esiintymisjannitys-5-vinkkia
- Mielestäni yleisön eteen on helpompi mennä, kun yleisö tuntuu kannustavalta ja positiiviselta. Kun yleisöstä löytyy yhdet tai useammat hymyilevät kasvot, ei haittaa, vaikka yleisössä ei olisi ketään ennestään tuttua ihmistä.
2. Hengitä
www.terve.fi/artikkelit/74036esiintymisjannitys-5-vinkkia
- Kun esiintyminen jännittää todella paljon ja sydän hakkaa, rauhallinen ja syvä hengitys auttaa rauhoittumaan. Myös laskeminen esimerkiksi kymmeneen, samalla kun hengittelee syvään, voi auttaa.
3. Valmistaudu todella hyvin
https://blogit.terve.fi/stressitohtori/kokeile-naita-vinkkeja-esiintymisjannitykseen/
- Riittävä harjoittelu antaa itselleni jonkin verran mielenrauhaa, sillä silloin yleisön edessä tapahtuva "jäätyminen" on epätodennäköisempää.
4. Älä vaadi itseltäsi täydellisyyttä
http://elaparemmin.fi/blogi/kun-puhuminen-jannittaa-10-tapaa-paasta-eroon-esiintymisjannityksesta/
- Hyväksyn, että mikään esiintyminen ei ole koskaan täydellinen, mutta yritän silti parhaani ja koitan parantaa suoritustani jokaisella esiintymiskerralla.
5. Puhu aiheista, joista olet kiinnostunut ja jotka tunnet hyvin
http://elaparemmin.fi/blogi/kun-puhuminen-jannittaa-10-tapaa-paasta-eroon-esiintymisjannityksesta/
- Jos esiintymisen aihe on vapaavalintainen (kuten esimerkiksi vaikuttava puhe), koen, että esiintymisjännitystäni lieventää, kun puhun itselleni tutusta aiheesta. Esiintymiseni on luonnollisempaa ja vaikuttaa vähemmän harjoitellulta, kun pystyn esittämään omia mielipiteitäni ja ajatuksiani valitsemastani aiheesta.
6. Puhu hitaasti, pidä taukoja
http://willetway.fi/13-vinkkia-joilla-nujerrat-esiintymispelon/
- Koen, että tästä vinkistä on itselleni hyötyä, sillä huomaan jännittäessäni puhuvani ajoittain hyvin nopeasti.
7. Hymyile
http://willetway.fi/13-vinkkia-joilla-nujerrat-esiintymispelon/
- Mielestäni hymyily sopivissa kohdissa esitystä antaa esiintyjästä lähestyttävän ja avoimen kuvan ja haluaisin soveltaa tätä keinoa myös enemmän omaan esiintymiseeni.
8. Positiinen psykologia
https://anna.fi/hyvinvointi/karsitko-esiintymisjannityksesta-lue-vuorovaikutuskouluttajan-vinkit
- Välttämällä itseni ja muiden arvioimista, pystyn keskittymään paremmin omiin hyviin puoliini, enkä keskity niin olennaisesti huonoihin puoliini tai mieti missä mokaan.
9. Riittävä liike esiintyessä
http://elaparemmin.fi/blogi/kun-puhuminen-jannittaa-10-tapaa-paasta-eroon-esiintymisjannityksesta/
- Huomaan jännittäessäni kroppani jäykistyvän ja tavoitteenani on pystyä rentoutumaan enemmän yleisön edessä.
10. Hyväksy oma jännitys.
www.kodinkuvalehti.fi/artikkeli/voi_hyvin/psykologia/jannita_rauhassa_siita_on_hyotya
- Mielestäni tämä vinkki on kaikista tärkein, koska on oleellista ymmärtää, että luultavasti lähes jokainen ihminen jännittää esiintymistä jollain tavalla ja se on ihan normaalia. Pieni jännitys on myös hyvästä esiintyessä, sillä se kannustaa parempiin suorituksiin ja esitys vaikuttaa aidommalta. Liika itsevarmuus voi olla jopa haitaksi esiintyessä, silloin esityksestä voi jäädä katsojalle jopa välinpitämätön kuva.

# data[].attributes.body
Kolmannella tunnillamme aiheena oli havainnollistaminen, jäsentäminen, kohdentaminen, vaikuttaminen ja perusteleminen.
Pohdimme muun muassa kohdentamisen kannalta millainen kielenkäyttö on sopivaa missäkin esiintymistilanteessa ja onko joitakin tilanteita, joissa tietyt sanat eivät ole sopivia. Mietimme myös havainnollistavan materiaalin käyttöä esityksessä ja kuinka se voi joko tukea esiintymistä ja auttaa kohdentamisessa tai kuinka se voi olla myös häiritsevää.
Käsittelimme myös ennakko-odotusten ennakointia ja vireystilojen vaihtelua. Opin, että ennakko-odotuksia voi ennakoida monella tavoin, esimerkiksi pohtimalla tunteeko yleisö esiintyjän tai liittyykö esityksen aiheeseen vahvoja ennakkokäsityksiä, jotka voisivat näin vaikuttaa yleisön reaktioon.
Opimme myös kuulija-analyysin ja tilanneanalyysin tekemisestä. Kuulija-analyysiin liittyy kysymyksiä kuten esimerkiksi kuinka paljon kuulijat tietävät aiheesta ja millaisia ihmisiä kuulijat ovat (ikä, sukupuoli, koulutus, ammatti). Tilanneanalyysiin sen sijaan liittyy kysymyksiä esimerkiksi tilaisuuden ajankohdasta, kestosta ja pukeutumiskoodista.

Esiintyjäanalyysi
Jay Walker- The world's English mania
www.ted.com/talks/jay_walker_on_the_world_s_english_mania?language=en#t-252650

Jay Walkerin puheen tavoitteena on osoittaa, miksi kaksi miljardia ihmistä ympäri maailmaa koittavat oppia puhumaan englantia. Walker vaikuttaa hyvin kiinnostuneelta ja intohimoiselta puhuessaan aiheesta. Hänen kantanaan on se, että englannin oppiminen ympäri maailmaa on positiivinen asia, sillä näin yhä useampi ihminen pystyy osallistumaan keskusteluun maailmanlaajuisista ongelmista kuten esimerkiksi ilmastonlämpenemisestä.
Walker pyrkii puheellaan vaikuttamaan yleisöön, mutta hänellä on silti esiintymiseen melko rento ote. Puheesta tekee erityisen vaikuttavan Walkerin intensiiviset eleet ja hänen tapansa ääntää sanat hyvin selkeästi.
Esiintyessään Walker ei ole juurikaan vuorovaikutuksessa yleisön kanssa, katsekontaktia lukuunottamatta. Hän sen sijaan ottaa lähestulkoon opettajan roolin yleisön edessä, esitellessään havaintomateriaalia. Esiintymisensä tukena Walker käyttääkin erittäin paljon havaintomateriaalia, esimerkiksi kuvia, videoita ja äänitteitä. Havaintomateriaalit tekevätkin esityksestä ymmärrettävän ja mielenkiintoisen seurata. Walkerin puhe on ajallisesti kuitenkin melko lyhyt, joten havaintomateriaalia oli siihen nähden mielestäni jopa vähän liikaa.
Jay Walker puhuu kuuluvalla äänellä ja hänen puheensa on kaikinpuolin selkeää. Hän myös painottaa tiettyjä sanoja niihin sopivissa kohdissa ja näin tehostaa tärkeitä kohtia puheessaan. Walkerilla on elävät kasvot ja hän liikuttaa paljon käsiään. Muuten hän ei kuitenkaan liiku lavalla juuri yhtään, vaan seisoo läpi puheen lähes koko ajan samassa kohdassa. Hän viittoo toisella kädellään valkokankaalle aina kun hän on näyttämässä havaintomateriaalia, jotta yleisön katseet kiinnittyisivät hänen sijastaan havaintomateriaaliin.
Mielestäni Jay Walkerin puhe oli lyhyt ja ytimekäs sekä kokonaisuutena onnistunut. Eniten Walkerin esiintymisessä pidin hänen tavastaan puhua ja kuinka hänen sanojensa äänenpaino vaihteli runsaasti. Mielestäni havaintomateriaalia olisi voinut vähentää, sillä se teki puheesta ajoittain hieman katkonaisen.

# data[].attributes.body
Neljännellä oppitunnilla vuorossa oli vaikuttavia puheita. Itselläni vaikuttava puhe oli edessä vasta viimeisellä kerralla, joten keskityin vaan kuuntelemaan sekä arvoimaan muiden esiintymisiä.
Päällimmäiseksi iselleni jäi mieleen se, kuinka joistain esityksistä huomasi heti hyvän valmistautumisen ja toisista taas huomasi, että valmistautumiseen ei ehkä käytetty niin paljon aikaa. Parhaita esityksiä olivat mielestäni ne, joissa puhujasta huomasi hänen kiinnostuksensa aihetta kohtaan. Taustalla ei tarvinnut välttämättä olla omaa kokemusta, vaan jo riittävä taustatutkimus riitti eheän ja kiinnostavan puheen syntymiseen. Myös puheita, joissa oli ajankohtainen aihe, oli mielenkiintoista seurata.
Opin, että omaan puheeseen kannattaa valmistautua hyvin. Harjoittelemalla puheen ulkoa ja kellottamalla puheen tarpeeksi monta kertaa etukäteen, välttää yleisön edessä jäätymisen ja ajankäytöstä stressaamisen oman puheenvuoron koittaessa.
Lisäksi opin, että katsekontakti ja muu vuorovaikutus yleisön kanssa on erityisen tärkeää vaikuttavissa puheissa, sillä juuri yleisöön on tarkoitus vaikuttaa. Mielipiteitä ja keskustelua herättävä aihe on olennainen osa vaikuttavaa puhetta, sillä muuten kokonaisvaikutelma saattaa jäädä hieman laimeaksi.

# data[].attributes.body
Viidennellä ja viimeisellä kerralla oli oman vaikuttavan puheeni aika. Ennen omaa esitystäni seurasin kuitenkin muiden kurssilaisten puheita ja huomasin joitakin samoja asioita kuin neljännelläkin kerralla, esimerkiksi riittävän valmistautumisen merkityksen. Sen lisäksi opin, että riittävä äänenkäyttö on tarpeellista, havaintomateriaali voi olla joissain tilanteissa myös haitaksi, yleisestä mielipiteestä poikkeaminen herättää paljon keskustelua ja reaktioita, maneerit voivat olla hyvin häiritseviä ja tiettyjen sanojen toistelu antaa puheeseen epävarman sävyn.

Itsearviointi-tehtävä

1. Käytin valmistautumiseen mielestäni riittävästi aikaa. Keksittyäni aiheen puheeseeni, aloin tekemään muistiinpanoja omista kokemuksistani liittyen aiheeseen sekä tein taustatutkimusta. Löysin aihettani käsitteleviä tai sivuavia artikkeleita sekä tutkimuksia ja suunnittelin voisinko hyödyntää niitä puheessani ja miten.
Tiesin, että puheet pidetään luokkatilassa, joten pystyin harjoittelemaan tilanteeseen sopivaa, riittävää äänenkäyttöä ja katsekontaktia jo kotona.
Tavoitteenani oli tuoda esille naisurheilijoiden huono medianäkyvyys Suomessa. En ollut varautunut suuriin erimielisyyksiin aihettani koskien, sillä koin, että puheeni on melko neutraali. Pyrin silti tuomaan oman kantani esiin esimerkkien ja henkilökohtaisten tarinoiden avulla. Suunnittelin myös aktivoivani kuuntelijoita kysymällä aiheeseeni liittyvän kysymyksen puheen keskivaiheilla. Käytin puheeni elävöittämiseen melko ajankohtaisia esimerkkejä, kuten esimerkiksi uutisia parin kuukauden takaa. Naisurheilijoiden ja yleisesti naisten asemasta median uutisoinnissa on myös ollut lähiaikoina yleisesti jonkin verran puhetta.

2. Heti puheeni jälkeen sain palautelaput kolmelta minua arvioineelta kurssilaiselta. Kaikissa palautteissa toistui positiivisina asioina katsekontakti, tärkeä aihe sekä selkeä puhe. Kehittämiskohteena toistui myös kaikissa lapuissa sama asia ja se oli liikkeen puuttuminen tai kuinka liikettä voisi lisätä.
Huomasin myös saman asian itse videota katsellessani. Kasvoistani en huomannut jännittäväni ja käteni liikkuivat jonkin verran, mutta muuten kroppani näytti jäykältä ja olisin voinut liikkua huomattavasti enemmän, jotta esiintyminen olisi vaikuttanut vapautuneemmalta.
Kävin myös kuuntelemassa opettajan palautteen ja siinä toistui myös lähes samat asiat kuin muiden kurssilaistenkin palautteissa. Positiivisena palautteena mieleeni jäi elävät kasvot sekä selkeä puheen tuottaminen. Kehittämiskohteena oli opettajankin palautteessa liikeen lisääminen koko kroppaan käsien lisäksi.

3. Oman esitykseni lähestyessä jännitin koko ajan enemmän, mutta en kuitenkaan missään vaiheessa mennyt paniikkiin tai ajatellut, että en pysty esiintymään. Uskon, että riittävä valmistautuminen auttoi tähän asiaan. Välitön reaktio esitykseni jälkeen oli helpotus. Sen jälkeen päällimmäiseksi tunteeksi nousi ilo siitä, että ylitin itseni ja sain arvokasta esiintymiskokemusta. Huomasin, että puheeni jälkeen aihe herätti pientä keskustelua joissain osissa luokkaa.

Opin tämän kurssin ja loppuesityksen kautta, että riittävä valmistautuminen on itselleni tehokkain esiintymisjännityksen lieventäjä. Opin myös, että esiintymiskokemusta ei voi saada millään muulla tavoin, kuin esiintymällä ja siksi onkin tärkeää asettaa itsensä oman mukavuusalueen ukopuolelle.
Seuraavilla kerroilla esiintyessäni, kiinnitän huomiota liikkumiseeni yleisön edessä ja yritän olla myös enemmän vuorovaikutuksessa yleisön kanssa.

Lukiessani muiden kertojen päiväkirjatekstejä, huomaan, että olen ainakin osittain onnistunut tavoitteissani. Puheeni aikana äänenkäyttöni oli tilanteeseen sopivaa ja riittävän kuuluvaa. Koen, että olin myös rennompi yleisön edessä, kuin mitä aikaisemmilla esiintymiskerroillani olen ollut. Kroppani jäykkyyteen esiintyessäni sen sijaan minun täytyy myös vastaisuudessa kiinnittää huomiota. Esiintymistaidon kurssi auttoi minua käsittelemään omaa esiintymisjännitystäni ja löytämään siihen ratkaisuja. Uskon, että pystyn hyödyntämään kaikkea uutta oppimaani arkipäväisissä tilanteissa sekä myös esiintyessäni suuremmallekin yleisölle.