# data[].attributes.body
Leidsime ühiselt, et "Ülikoolis õppimine" on väga vajalik aine ning selle õppeaine raames toimuvad seminarid ja praktikumid ei jookse kindlasti mööda külgi maha. Samuti on tore see, et saadud teadmisi saab kasutama hakata kohe õpingute ajal, mitte alles siis, kui tööle läheme.

# data[].attributes.body
Kui võrrelda septembriga, siis ma hakkasin hoolikamalt oma aega planeerima. Ma sain organiseeritumaks, aga igal juhul ma ei saa täpselt oma aega planeerida. Midagi võib muuta või tegevus võtab rohkem aega. Ma sain aru, et ei tohi viimasele minutile tööd jätta, sest ei saa teada kui palju aega see võtab. Püstitasin eesmärgiks esinemishirmust üle saamine. Alguses mul oli suur hirm, et ma ei saa oma kaaslastega eesti keeles suhelda või esineda ja seetõttu mul tekkivad probleemid õppimisega, aga ajapikku selline hirm on osaliselt kadunud või ma sain seda kontrollida. Tahan ja kavatsen kindlasti edasi oma keeleoskusi arendada

# data[].attributes.body
Septembriga võrreldes olen muutunud palju teadlikumaks õppijaks, näiteks loengutes olen hakanud rohkem tähelepanu pöörama sellele, kuidas ma konspekteerin. Kõige suurem muutus on aga see, et olen kasutusele võtnud päeviku. Mind ei ole küll siiani mu meeldejätmise süsteem alt vedanud, aga on siiski üsna mugav, kui kõik olulised kuupäevad ja tähtajad kuskil kirjas on.
Kindlasti tahaksin veel areneda ajaplaneerimises, sest ma arvan, et ei ole vist võimalik asju rohkem edasi lükata, kui ma seda praegu teen. Siiski olen märganud, et vähemalt teoorias ja oma mõttemaailmas olen ajaplaneerimise valdkonnas arenenud küll, lihtsalt teostuseni läheb veel veidi aega.
1. seminaris seadsin endale eesmärgiks õppida viitama ja  efektiivsemalt õppima. Viitamise seminarist saadud teadmisi rakendan iga koolitöö puhul, nii et see eesmärk sai täidetud, teine eesmärk on täidetud osaliselt. Kui lõpuks ka praktikas parema ajaplaneerimiseni jõuan ja enam ülesandeid viimasele minutile ei jäta, on ka see eesmärk täidetud.

# data[].attributes.body
Beljajev, R., & Vanari, K. (2005). Õppimine ja õppimisoskuste arendamine täiskasvanuna. Tallinn: Sisekaitseakadeemia.

Brophy, J. (2014). Kuidas õpilasi motiveerida. Käsiraamat õpetajatele. Tallinn: SA Archimedes.

Cottrell, S. (2013). The study skills handbook. Palgrave: Macmillan.

Edison, T. (2014). Studying Alone vs. Group Study: Which is better? Külastatud aadressil https://getcollegecredit.com/blog/article/studying_alone_vs._group_study_which_is_better.

Fisher, R. (2004). Õpetame lapsi õppima. Tartu: Atlex.

Koni, I. (2018). Esinemine ja esinemishirm. Loenguslaidid.

Krull, E. (2018). Pedagoogilse psühholoogia käsiraamat. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.

Lepp, L. (2018). Teaduskirjanduse otsimise, viitamise, kirjalike tööde vormistamise ja töödes kasutatud allikate kasutamine. Loenguslaidid.

McMillan, K., & Weyers, J. (2011). Õppimine kõrgkoolis. Tudengi käsiraamat. Sihtasutus Archimedes, programm Primus.

# data[].attributes.body
Enne esinemist valmistu hoolikalt. Mõtle läbi oma eesmärk, tee märkmeid, valmista enda jaoks ka plaan B juhuks, kui kõik ei lähe nii, nagu eeldad.
Pane kindlalt paika esinemise kava ja järjekord.
Esinemishirmu puhul võid enne esinemist kasutada erinevaid hirmu ohjamise taktikaid, nt visualiseerimist või hingamisharjutusi. Jää esinemisel rahulikuks, hoia kuulajatega kontakti, räägi lihtsas ja selges keeles
Vigade puhul ära tee neist suurt numbrit, vaid pigem oska enda üle naerda (Koni, 2018)

Jäta meelde, et esinemisoskus on arendatav ja elus väga vajalik :)

# data[].attributes.body
Konspekteerimine arendab mõtlemisvõimet  ning see aitab keskenduda vajalikule teemale. Ise läbikirjutamine aitab õpitut paremini kinnistada  (Beljajev & Vanari, 2005)

Konspekteerides on oluline kuulamisoskus, sest pole mõtet panna kirja kõike sõna-sõnalt, vaid leida see kõige olulisem.

Kasuta värve, skeeme, jooniseid!

# data[].attributes.body
Inimese mälu jaguneb lühi- ja pikaajaliseks mäluks. Korraga saab lühimälus hoida 7 ± 2 järjestikust elementi (Krull, 2018). Et lühimälus olev informatsioon jõuaks pikaajalisse mällu, on vajalik pidev ning efektiivne kordamine.

Info jääb kõige paremini meelde siis, kui see on esitatud alguses (esmane efekt) ja lõpus (äsjane efekt).

Kui sa tahad efektiivselt õppida, siis tuleks silmas pidada järgmist:
- Organiseeri oma (õppe)materjalid nii, et suudad vajadusel õige asja üles leida (arvutis kaustad, korralikud failinimed jne).
- Kuula loengutes ja seminarides aktiivselt ja tähelepanelikult.
- Tee õppimise ajal mõnda füüsilist tegevust, see aitab materjalil paremini kinnistuda.
- Tarbi vitamiine, need hoiavad sind elujõulisena.
- Ära unusta õppimisest pause teha!

# data[].attributes.body
Motivatsiooni puhul mängib olulist rolli Maslow' tarvete hierarhia.
Motivatsiooni võib jagada sisemiseks ja välimiseks.
Õpimotivatsioonis on oluline eesmärkide seadmine iseendale.
Enesetõhusus tähendab inimese uskumust, et ta on võimeline millegagi hakkama saama, see mängib olulist rolli õpimotivatsiooni toetamisel. Enesetõhusust mõjutab suuresti varasem kogemus.
Motivatsiooniline suundumus võib olla kas õppimisele suunatud või sooritusele suunatud (Brophy, 2014).

# data[].attributes.headline
Infootsing ja kirjalike tööde vormistamine ning viitamine

# data[].attributes.subject
Infootsing ja kirjalike tööde vormistamine ning viitamine

# data[].attributes.body
Ilmselt kõige vajalikum seminar terve kursuse jooksul. Kui teised seminarid olid pigem kinnistavad ning tuletasid meelde, mida me oleme kogu aeg valesti teinud (nt ajaplaneerimise juures), siis see seminar on selline, millest on reaalselt ka kasu.

Kust otsida infot?
1. scholar.google.com
2. Ester
3. DSpace ja ETERA

Mida pidada info otsimisel silmas?
1. Allikate usaldusväärsus, sh korrektsus, kust allikas on leitud jne.
2. Allikate avaldamisaasta

Mida pidada silmas viitamisel?
1. TÜs kasutatakse APA viitamisstiili.
2. Kui viitamises kahtled, kontrolli oma instituudi kodulehelt üle või küsi targemalt sõbralt nõu (Lepp, 2018).

# data[].attributes.body
Aja õigesti planeerimisel on suurem tõenäosus jõuda asjad tähtajaks valmis. Ajaplaneerimisega kaasneb ka vähem stressi, kuna on ülevaade oma töödest ning teadmine, millal oleks soodne millegagi alustada.

Olulised tööd on kõige parem ära teha ajal, kui oled kõige produktiivsem. Proovi vältida venitamist ning kõrvaliste tegevuste otsimist (McMillan & Weyers, 2011).

Aja planeerimisel pane paika oma prioriteedid.
Pane oma tegevused kirja, näiteks märkmikusse või kalendrisse (Cotrell, 2013).

# data[].attributes.body
Miks õppida üksi? On võimalik, et sa tead mõnest teemast natukene rohkem kui teised ning üksinda õppides saad juba selge teema vahele jätta, kuid rühmas pead selle uuesti läbi võtma, et olla kindel, et kõik teemast ühtemoodi aru saavad (Edison, 2014). Samuti võib üksinda õppides efektiivsus suurem olla, sest tahes-tahtmata aetakse rühmas õppides ka sellist juttu, mis otseselt rühmatöö teemaga seotud ei ole.

Miks õppida meeskonnas? Rühmatöö arendab sotsiaalseid ning kognitiivseid oskuseid ja pakub emotsionaalset tuge. Samuti on meeskonnas õppimise plussiks see, et materjal on ära jaotatud ning ülesanne valmib kiiremini kui üksinda pusides (Fisher, 2004).

# data[].attributes.body
Kursuse ülesehitus ning ülesanded võiksid olla selgemad.

# data[].attributes.body
Meie jaoks tekitas kohati segadust aine korralduslik pool, nt see, et üks seminar, mis tundus vajalik ning huvitav, jäi ära, sest õppejõul ja õpilastel oli erinev info seminari toimumise aja kohta.

Samuti tekitas tööde esitamise tähtaeg segadust (3 tööpäeva enne). Kui oleks olnud konkreetne kuupäev, oleks arvestamine lihtsam olnud.

# data[].attributes.body
Mina panin aine esimeses tunnis üheks põhieesmärgiks kursuse jooksul selgemaks saada viitamine. Arvan, et selle eesmärgi ma saavutasin, kuna tunnen end palju kindlamalt nii tekstisisese viitamisega kui ka kasutatud kirjanduse viitamisega, eelnevalt oli see teema minu jaoks must maa. Viitamise ja vormistamise seminaris saadud paberid on mul kasutuses väga tihti, on hea kui need on koguaeg silme ees. Enda teiseks suuremaks eesmärgiks kirjutasin esinemishirmust üle saamise. Usun, et see püstitatud eesmärk on täidetud osaliselt, kuna see ei tule üleöö. Enne suuremaid ettekandeid olen avastanud end tegemas Egle Säre seminarist külge jäänud hingamisharjutusi, seega võin julgelt öelda, et sellest seminarist oli minu jaoks palju kasu. Veel sain seminaris esinemishirmust üle saamise kohta palju nippe, mida edaspidi katsetada.

Sooviksin muuta seda, et ma suudaksin varem enda töötegemist alustada. Minu jaoks on alati olnud raske just töö alustamine. Paraku kipuvad minu kodutööd jääma alati viimasele minutile ja siis alati kirun end, et miks ma ometi varem alustada ei võinud, see tekitab palju lisastressi.

Septembrikuuga võrreldes tunnen, et olen õppinud rohkem seoseid looma ning enda aega planeerima. Veel olen aru saanud, et minu jaoks mängib rolli keskkond, kus õpin. Näiteks neutraalses keskkonnas nagu raamatukogu olen ma palju produktiivsem, kui kodus.

# data[].attributes.body
Leidsime, et meile meeldis kõige rohkem see õhkkond, mis seminarides valitses - see oli sundimatult vaba ning usaldusväärne.

Samuti meeldis rühmatööde tegemine, sest nii saime üksteist paremini tundma õppida. Teiste esitlusi oli ka tore kuulata ning vahva oli vaadata, kuidas inimesed iga seminariga järjest rohkem avanesid.

Kõige kasulikumaks osutus viitamise praktikum, sest seal õpitut on meil siiani palju vaja läinud ning läheb edaspidigi.

Selle aine õppejõud on kõikidest meie õpetajatest siiani olnud kõige armsamad ja toredamad, mis tekitas ka üleüldiselt ülikooli vastu palju positiivsemaid tundeid.

# data[].attributes.body
Rühmatöö eduka valmimise eelduseks on kõikide rühmaliikmete võrdne panus. Kuna meie arvates saime me rühmatööga väga kenasti hakkama, siis leiame, et kõik panustasid rühmatöösse võrdselt, st

Liisa Pajula - 20%
Laura Schifrin - 20%
Reelia Allmägi - 20%
Kätlin Linde - 20%
Victoria Gunditš - 20%

# data[].attributes.body
Koostöö sujus väga kenasti, seminaris tõime isegi välja, et üks paremini töötavaid rühmi, kellega on au olnud koostööd teha. Kuigi me oleks võinud aega pisut paremini planeerida, sai ikkagi kõik õigeks ajaks valmis ning leidsime, et lõpptulemus oli igati asjalik ja informatiivne. Jõudsime järeldusele, et rühmas on väga mõnus õppida, kui kõik rühmaliikmed on motiveeritud koostööd tegema.

# data[].attributes.body
Üheks minu jaoks kõige olulisemaks teemaks selles aines oli ajaplaneerimine. Sellega on mul ka varasemates õpingutes olnud raskusi ning samuti oli ka esimeses seminaris püstitatud eesmärk sellega seotud – paremini oma kohustusi ning tegevusi planeerida. Kindlasti oskan nüüd mõned kuud hiljem oma aega produktiivsemalt ja nii-öelda õigemalt sisustada, kuid samuti on selles vallas veel arenemisruumi, sest mõned koolitööd saavad ikka tehtud alles siis, kui neid pole enam kuhugi edasi lükata. Suureks abiks oli ühe kodutööna koostatud ajakava, mis annab ülevaate terve semestri töödest, mida jälgin siiani.

Nende kuude jooksul olen õppinud ka, kuidas kasutada erinevaid pause sisukamalt, näiteks mõni nädalavahetus rongiga koju sõites olen nii mõnegi kodutöö jõudnud selle 2 tunniga ära teha, mis on igati positiivne ning kasulik. Kui ei jäta kõike viimasele minutile, kulgevad õpingud vähem stressirohkelt ning meeldivamalt.

# data[].attributes.body
Võin julgelt öelda, et võrreldes septembriga olen jäänud kõvasti laisemaks ning lükkan julmalt ja külmalt kohustuste täitmist viimasele minutile. Samas olen aru saanud, et just viimasel minutil asju tehes olen kõige efektiivsem ning keskendun täielikult ülesandele. Kuigi tulemused pole halvad, peaksin vast siiski aega paremini planeerima ning asjadega varem alustama, see hoiaks ära asjatut stressi ja muretsemist, et kas kõik saab õigeks ajaks esitatud.

Tahaksin olla organiseeritum, näiteks olen mõelnud, et mul oleks vaja sellist mappi, kuhu saaksin oma lahtised töölehed vahele panna, kuid ajapuuduse tõttu pole ma jõudnud seda veel hankima minna. Usun, et n-ö õppimise oskus tuleb ajaga ning kaks ja pool kuud ülikoolis ei ole kindlasti piisav aeg, et kõike selgeks saada.

Seadsin endale eesmärgiks, et hakkan korralikult aega planeerima ning tegelen vähem asjadega, mis tegelikult raiskavad vaid aega. Eesmärk on püstitatud vaid osaliselt, kuid jällegi - harjumused tulevad ajaga.