# data[].attributes.body
Bønder betalte skat, mens stormændende ikke gjorde. Kongemagten grundlagde i middelalderen sine principper med millitærmagt. Kirkens indflydelse ændrede på volden, og derfor blev vold forbudt ved b.l.a højtiderne.

# data[].attributes.body
Middelalderen var et voldssamfund og militær anlagt. Valdemar udvidet sin kongemagt ved lovgivning sammen med kirken. Kirken kunne ikke accepterer volden og forbød nogle bestemte tidspunkter at begå vold på.

# data[].attributes.body
Bønderne skulle betale skat, det skulle de stormænd ikke. Det var et voldssamfund, og kongemagten påtog sig at være fredens vogter. Hvis man skyldes skyldig for drab, skal man fængsles.

# data[].attributes.body
Kongemagten I middelalderen grundlagde sine principper med militærmagt. Sikkerhed var kun garanteret ved egen styrke eller slægt. Kirken kunne ikke acceptere drab og vold, derfor var der krav for hvilke tidspunkter man måtte bryde striden.

# data[].attributes.body
Kongemagtens beføjelser kunne udvides på flere områder i middelalderen.

Det gjaldt om at være effektiv --> og derved var det stormænd, der kunne tilkæmpe sig visse privilergier.

Mens bønder skulle give til kongemagten. Alt dette var sikret med millitær magt, men dette kunne kirken ikke stå for og indførte derfor en række regler.

# data[].attributes.body
Kongemagten I middelalderen grundlagde sine principper med militærmagt. Sikkerhed var kun garanteret ved egen styrke eller slægt. Kirken kunne ikke acceptere drab og vold, derfor var der krav for hvilke tidspunkter man måtte bryde striden.

# data[].attributes.body
I middelalderen byggede kongen på den militære magt som bestod af det effektive kavaleri. Skrive og læsekunsten kom til Danmark med kirken, som medførte at Jyske lov blev nedfældet.

# data[].attributes.headline
Kongens magt byggede på militærmagt, statsligmagt. Militærmagten var til for at hæve sig over rivaler, for fred. I retssager brugte man vidnebevis som bevismiddel, det var kongen som eksekvere dommen. 

# data[].attributes.subject
Kongens magt byggede på militærmagt, statsligmagt. Militærmagten var til for at hæve sig over rivaler, for fred. I retssager brugte man vidnebevis som bevismiddel, det var kongen som eksekvere dommen. 

# data[].attributes.body
Under middelalderen blev der indført en del love og regler, og disse måtte ikke brydes og forstod disse som guddommelige. Der blev også indført en form for skat for alle.

# data[].attributes.body
Kongemagten I middelalderen grundlagde sine principper med militærmagt. Sikkerhed var kun garanteret ved egen styrke eller slægt. Kirken kunne ikke acceptere drab og vold, derfor var der krav for hvilke tidspunkter man måtte bryde striden.

# data[].attributes.body
I middelalderen var man militært bedre udrustet. Kongemagten byggede på militærmagt og befæstede borge. Kirken forbød vold og drab. De gjorde derfor søndag til drabsfrie dage.

# data[].attributes.body
Den stærke kongemagt var bygget på militær magt og hævdede sig konstant over for rivalerne og stormændene, der også boede i befæstede borge. Den katolskekirke havde også en kæmpe rolle.

# data[].attributes.body
Kongemagten blev udvidet og gjort stærkere. Der blev oprettet værnepligt, og det bedste våben var tungt udrustet rytteri. Der blev stiftet en masse regler som kongen sagde var gamle regler.

# data[].attributes.headline
Kongen vil ikke have at bønderne havde våben eller skjold så de skulle betale skat.Men kun stormændene fik lov til at bære våben. Domstolen havde ikke magtmidler,så sikkerhed fik man kun ved egen styrke.

# data[].attributes.subject
Kongen vil ikke have at bønderne havde våben eller skjold så de skulle betale skat.Men kun stormændene fik lov til at bære våben. Domstolen havde ikke magtmidler,så sikkerhed fik man kun ved egen styrke.

# data[].attributes.body
I løbet af højmiddelalderen tiltog kongemagten og kirken sig gradvist mere magt over lovgivning og retshåndhævelse. Dette var en langsommelig proces, hvor den tidligere sædvanere med tiden i voksende grad blev afløst af egentlig lovgivning og stridigheder i voksende grad blev afgjort ved domstolslignende instanser.

# data[].attributes.headline
Efter Valdemars sejr, var man begyndt at bruge helt ny taktikker for at blive en stærk kongemagt. Man var især begyndt at udvikle militærteknikken, da man hele tiden var nødt til at have de mest effektive metoder og våben. 

# data[].attributes.subject
Efter Valdemars sejr, var man begyndt at bruge helt ny taktikker for at blive en stærk kongemagt. Man var især begyndt at udvikle militærteknikken, da man hele tiden var nødt til at have de mest effektive metoder og våben. 

# data[].attributes.headline
Middelaldersamfundet var et voldssamfund. Kongemagten byggede på militærmagt og befæstede borge og måtte konstant hævde sig over for rivaler og stormænd, der også boede i befæstede borge. Nok kunne man i

# data[].attributes.subject
Middelaldersamfundet var et voldssamfund. Kongemagten byggede på militærmagt og befæstede borge og måtte konstant hævde sig over for rivaler og stormænd, der også boede i befæstede borge. Nok kunne man i

# data[].attributes.body
Vha. kirken kunne kongemagten udvides.

Militærteknikken udviklede sig imidlertid, effektiveste våben var nu tungtudrustet rytteri.

Kongemagten blev til borgekrige og vold, domstolen var ikke tilfreds.

Kongen fik derefter øget administration.

# data[].attributes.body
-        Middelalderen er den tid hvor man i Danmark var katolsk. Det også den tid hvor Danmark gennemgik reformationen og dermed ikke var sammen med den katolske kirke længere som havde hovesæde i rom. Kongen var den øvereste leder i danmark.

# data[].attributes.body
Kongen Blev fredens beskytter og uoverensstemmelser blev derfor et offentligt problem. Der blev indført værnepligt men det var kun de adelige som kunne komme i hæren, bønderne betalte skat istedet.

# data[].attributes.body
Kongemagten byggede på borgerne og den militærmagt. Derfor var middelalderen også det man kalder et voldssamfund. Han havde ingen fast resident, men rejste rundt til landets byer, med stort følge.