# data[].attributes.body
Børnearbejde

Børnene begyndte og hjælpe når de er gamle nok til at bestille noget.

Alle syntes, at det var helt naturligt, at børnene arbejdede hele dagen for de skulle være stærke nok til at passe på deres forældre når de blev gamle.

Om sommeren piger lærte hjemmearbejde, det ting hustruer laver for eksempel vaske tøj lave mad og drengene arbejder med mændene for eksempel håndværk.

Om vinteren fik mange børn lov til at gå i skole.

I ca. 1800 blev dampmaskinen opfundet og det var den tidspunkt hvor den industrielle revolution startet.

Og det var der hvor mange flyttede fra landet til byer fordi der var brug for arbejdere på fabrikkerne så flyttede de til hvor fabrikkerne lå.

Børnene tjente penge og når de fik deres løn betød af et sæt nyt tøj, kost og logi men dem der har forældre som har det hårdt måtte de aflevere direkte til forældrene

Tyendeloven

Tyendeloven er en lov om hvordan tjenestefolket skulle opføre sig, loven eksisterede fra 1683, i 1856 skulle man have et ”pas” der hed skudsmålsbogen. Der skulle arbejdsgiveren skrive i bogen før man måtte forlade arbejdet, på den måde kan den næste arbejdsgiver være sikker på at personen ikke har stukket af fra sit arbejde. Præsten skrev også på den når man gik fra sogn (Geografisk område med fælles kirke) til det andet sogn, eller når man skulle fra by til by så skulle politistationen skrive på skudsmålsbogen.

Svenskere i Danmark:

Danmark og Sverige ligger meget tæt på hinanden derfor har de svenske immigranter og de prøver at få arbejde i Danmark. De fleste af svenskerne tog enten til København, Bornholm eller Lolland-Falster. Særligt den sker i slutningen af 1800–tallet, og de her ikke meget forhold dansker og svensker lige meget hvor svensker godt til arbejde. Danskerne bare så på svensker ned. Selv om danskerne arbejde halv år og svenskerne arbejde på 1 år.

# data[].attributes.body
Oversigt over en dags arbejde for en dreng på 9 år:

Her er viser hvordan børn de bruger deres dags.

# data[].attributes.body
Karl Marx (1818-1883)
Kar Marx var en tysk socialist, samfundskritiker, sociolog, filosof og revolutionær tænker som troede på, at proletariatet (samfundets fattigste klasser) en dag ville bane vejen for et klasseløst samfund ved at åre oprør mod det klassedelte samfund. Marx mente, at alle mennesker skulle have de samme muligheder, at produktionsmidlerne (fx fabrikker og landbrugsland) skulle ejes i fællesskab og at ingen skulle tjene penge på andres arbejde. Marx udgav i det berømte skrift "Det kommunistiske manifest, hvor han præsenterer sine forestillinger om revolutionen og fremtidens klasseløse samfund, og hans tanker inspirerede hans samtid, bl.a. forfatterne i det moderne og folkelige gennembrud.

# data[].attributes.body
Kort handlingsreferat
Pelle kommer til Danmark fra Sverige for at arbejde på en gård. Han tjener penge på at være hyrdedreng på gården, og det gør han i et år

Vigtigste personer
Pelle
Lassefar
Erik

Personkarakteristik:
Lasse: Bange, konfliktsky,
Pelle: Pelle er modig, nysgerrig og ser konflikten i øjnene.
Erik: Modig, aldrig bange, ser konflikten i øjnene, voldsom, minder meget om Pelle.

Kameravinkel:
Midt i oprøret skifter kameravinklen, den starter med at filme bag Eriks ryg, derefter gårdejerens ryg, og derfter med Pelles synsvinkel derefter bliver der filmet på Lassefar, hvor Lassefar trækker sig ind i stalden fordi han er bange.

Vigtigste tema/konflikt:

Klasse
Fattig vs rig

Tematisk analyse af en udvalgt scene

Klasseforskel/Ulykkelig kærlighed scene:
I denne scene kan man se at klasseforskel  betyder meget i Pelle Erobreren.

Relation til litteraturhistorisk periode
Det folkelige gennembrud. Det folkelige gennembrud startede i 1900-tallet, så det passer med film "Pelle Erobreren".

# data[].attributes.body
Det folkelige gennembrud dækker over en litterær retning, der skete i 1890-1920 som en reaktion mod symbolismens eksalterede dyrkning af det sjælelige. Forfatterne begyndte med at fokusere mindre på storbyen ”luksuriøse” fri liv og begyndte med at fokusere mere på almindelige mennesker der bor hvor de kommer fra. Det andet man fokuserede mere på, er de fattiges nære kontakt med jorden og de rødder i en ældgammel bondekultur, der på det tidspunkt var ved at dø ud.

Mens forfatterne i perioden reagerede på symbolismens indadvendte åndelighed, har de et mere tæt forhold til det moderne gennembrud.

Skildringen af landmiljøet, det fattige og simple liv deler motivkreds med den tidligere periode. Blikket er dog anderledes. I hjemstavnslitteraturen er den skarpe, kritiske holdning nedtonet, og i stedet ses en interesse for bondesproget, de gamle erhverv, naturen og de universelle sandheder om mennesket, man kan udlede af ’den lille historie’.

Man kan se i portrætterne fra dengang, at menneskerne er fattige og deres tøj er slidte.

# data[].attributes.headline
Martin Andersen Nexø - et forfatterportræt

# data[].attributes.subject
Martin Andersen Nexø - et forfatterportræt

# data[].attributes.body
Martin Andersen Nexø:

Martin Andersen Nexø, er født på Christianshavn d. 26 juni 1869 og døde d. 1 Juni 1954 i Dresden. Han er barn nr. 4 af søskende flok på 11. Han voksede selv op i en meget fattig familie, hans far var meget voldelig og alkoholiker, dog havde han en meget kærlig mor. Han flyttede til Nexø, (det er fra denne by, at Nexø sidenhen tog sit nye efternavn)  Bornholm som barn og var hyrdedreng indtil han efter et par højskole ophold og en kort rekreationsrejse til Spanien (1892-94) besluttede at han ville være forfatter. Han fik sin debut som forfatter i 1898, hvor han udgav romanen "skygger". Blandt Martin Andersen Nexøs hovedværker er Pelle erobreren (1906-10) og Ditte menneskebarn (1917-21) der begge handler om stærk fattigdom og social ulighed omkring 1900-tallet.

udover at være forfatter var han også politisk aktiv fra 1910 var han socialdemokrat og siden 1918 som kommunist. Hans forbillede var sovjetunionen som han så som virkeliggørelsen af den socialistiske drøm.

Martin Andersen Nexø havde 9 børn, og 3 hustruer gennem sit liv.

https://litteratursiden.dk/forfattere/martin-andersen-nexo