# data[].attributes.headline
Lietuvos cerkvių istorija                

# data[].attributes.subject
Lietuvos cerkvių istorija                

# data[].attributes.body
Cerkvė - tai vienos iš krikščionybės šakų - stačiatikybės -  maldos namai. šie maldos namai Vilniuje buvo statomi jau nuo XIV a., tačiau į kitose Lietuvos dalyse cerkvės pradėtos statyti tik po 1795 m. įvykusio trečiojo Abiejų Tautų Respublikos padalijimo, kai Lietuva atiteko Rusijai. kiekviename svarbesniame XIX a. Lietuvos mieste buvo pastatyta bent po vieną cerkvę. 1918 m. pasirašius Lietuvos Nepriklausomybės aktą kelios cerkvės buvo atiduotos Romos Katalikų bažnyčiai, o dauguma išliko. Kai Lietuvą XX a. okupavo Sovietai beveik visos bažnyčios buvo uždarytos, tačiau dauguma cervių liko atidarytos. Šiais laikais Lietuvoje išliko apie 40 atidarytų cerkvių. (aut. Augustinis Žemaitis)

# data[].attributes.body
Cerkvių architektūra

Per šimtmečius cerkvės ir jų architektūra keitėsi, bet tam tikri bruožai visuomet išliko. Cerkvės įkvėptos Bizantijos imperijos ir jų architektūros. Pagrindiniai bruožai, tai: riesti, apvalūs stogai, riestos arkos ir kryžius stogo viršūnėj. Tokia išorė, o viduje būna nava, kurioje stovi žmonės, ceremonijų metu. Ne kaip kitose bažnyčiose, cerkvės viduryje nėra kėdžių, tik krėslai palei sienas, ceremonijų metu dažniausiai stovima. Daugiau tradicinėse cerkvėse, dažniausiai Graikijoje, vidury kabo didelis sietynas. Sienos būna viršuje išriestos į vidų, su piešiniais ant jų, piešiniuose vaizduojama dievai ir istorijos iš šventos knygos.

# data[].attributes.headline
Šv. Kankinės Paraskevės ortodoksų cerkvė

# data[].attributes.subject
Šv. Kankinės Paraskevės ortodoksų cerkvė

# data[].attributes.body
Pastatyta 1345 m. LDK kunigaikščio Algirdo pirmosios žmonos Marijos Jaroslavnos iniciatyva. Tai buvo pirmoji akmeninė krikščionių šventykla Vilniuje. Bažnyčia išgarsėjo tuo, kad joje Petras Didysis meldėsi dėkodamas Viešpačiui už pergalę.

# data[].attributes.body
cerkvė pastatyta 1913m. Carų Romanovų dinastijos 300 metų jubiliejaus proga. Vidus buvo ištapytas senovės rusų stiliumi nors dabar jau nebėra. Buvo žalia, nes cerkvė yra pašvęsta Šv. Michailui, kurio liturginė spalva yra žalia, kurie dabar jau yra perdažyti auksinei.

# data[].attributes.body
Cerkvė ir vienuolynas pastatytas ir veikia nuo 1597 m. Stačiatikių vienuolyną sudaro du vienuolynų korpusai - vyrų ir moterų. Dabartinį stačiatikių vienuolyną įkūrė Vilniaus Švč. Trejybės stačiatikių brolija. Kelis kartus buvo rekonstruota.

# data[].attributes.body
Cerkvė pašventinta Šv. Kotrynos vardu. Pastatyta 1872 m. Žvėryne Aleksandro Popatovo lėšomis žmonos Jekaterinos Potapovos atminimui. 1922 m. buvo perduota Vilniaus Dievo Motinos ikonos “Ženklas iš dangaus” cerkvės parapijai.

# data[].attributes.headline
Vilniaus Dievo Motinos Ėmimo į Dangų cerkvė

# data[].attributes.subject
Vilniaus Dievo Motinos Ėmimo į Dangų cerkvė

# data[].attributes.body
Ji buvo pastatyta didžiojo kunigaikščio Algirdo valdymo metais (1346m.). Šita cerkvė yra viena seniausių Lietuvoje ir buvo pastatyta iki Lietuvos krikšto priėmimo. 1495m. Joje susituokė kunigaikštis Aleksandras ir Helena iš Maskvos. 1609m. Bažnyčią užėmė Graikų Katalikiška bažnyčia ir perstatė.

# data[].attributes.headline
Vilniaus Dievo motinos ikonos „ženklas iš dangaus“ cerkvė

# data[].attributes.subject
Vilniaus Dievo motinos ikonos „ženklas iš dangaus“ cerkvė

# data[].attributes.body
Pastatyta 1903m. Šv. Dvasios brolijos iniciatyva. Prie cerkvės buvo pastatytas namas vaikų prieglaudai, biblioteka su skaitykla. Pirmojo Pasaulinio karo metais joje glaudėsi krikščionių ir stačiatikių vaikai. 1956m. buvo atrenovuota.