# data[].attributes.headline
"Капетан Земље" Сергеј Јесењин

# data[].attributes.subject
"Капетан Земље" Сергеј Јесењин

# data[].attributes.body
Рецитација и видео: Николина Коларевић 8/4

# data[].attributes.attachment_link.title
Николина Коларевић - Капетан Земљe, Сергеј Јесењин   (Пут до звезда - пројектна настава)

# data[].attributes.headline
Пут на Месец

# data[].attributes.subject
Пут на Месец

# data[].attributes.body
Ива Ивковић VIII3

# data[].attributes.headline
Свемирске мисије

# data[].attributes.subject
Свемирске мисије

# data[].attributes.body
Матеја Црнчевић VIII1
Tешко je замислити да постоји особа која се није заинтригирана величанственошћу свемира и питањем „има ли нечега тамо негде далеко?“.

# data[].attributes.attachment_link.title
ПРЕЗЕНТАЦИЈА МАТЕЈА ЦРНЧЕВИЋ

# data[].attributes.headline
Јана Милошевић-Валентина Терешкова

# data[].attributes.subject
Јана Милошевић-Валентина Терешкова

# data[].attributes.body
цртеж

# data[].attributes.headline
Јуриј Гагарин

# data[].attributes.subject
Јуриј Гагарин

# data[].attributes.body
Марко Вуковић 8-2

# data[].attributes.attachment_link.title
Јуриј Гагарин

# data[].attributes.headline
Сташа Ђукић 8/4

# data[].attributes.body
Сташа Ђукић 8/4

# data[].attributes.attachment_link.title
Сташа Ђукић - Сунчев систем (Пут до звезда)

# data[].attributes.headline
Нина Главач 8-4

# data[].attributes.body
Нина Главач 8-4

# data[].attributes.attachment_link.title
телескопи и астрономија

# data[].attributes.headline
Сава Радовановић VIII3

# data[].attributes.subject
Сава Радовановић VIII3

# data[].attributes.body
Svemirske misije

# data[].attributes.body
Alan Lavern Bean-астронаут
Уна Радивојев VIII1

# data[].attributes.attachment_link.title
Astronaut Alan Bean: Moonwalker, Skylab Commander, Artist

# data[].attributes.body
Космонаути: Alan Lavern Bean-четврти човек на месецу.
Уна Радивојев VIII1

# data[].attributes.headline
Свемирске станице

# data[].attributes.body
Свемирске станице
Уна Радивојев VIII1

# data[].attributes.headline
Аутомобил у свемиру

# data[].attributes.subject
Аутомобил у свемиру

# data[].attributes.body
Петар Попов VIII1

# data[].attributes.attachment_link.title
Аутомобил у свемиру

# data[].attributes.headline
Нови Хоризонти свемирска мисија 

# data[].attributes.subject
Нови Хоризонти свемирска мисија 

# data[].attributes.body
Данко Прибановић 8/3

# data[].attributes.attachment_link.title
НОВИ.ХОРИЗОНТИ

# data[].attributes.headline
Први "слободан" лет 

# data[].attributes.body
Први "слободан" лет свемиром са управљањем помоћу ранца.

# data[].attributes.headline
"Капетан Земље"-Сергеј Јесењин

# data[].attributes.subject
"Капетан Земље"-Сергеј Јесењин

# data[].attributes.body
Још један видео на школском YouTube каналу...
Рецитација: Николина Коларевић 8/4
Видео: Милош Новаковић 8/4

# data[].attributes.attachment_link.title
Капетан Земљe - Сергеј Јесењин (Пут до звезда - пројектна настава)

# data[].attributes.headline
Кратери на Месецу

# data[].attributes.subject
Кратери на Месецу

# data[].attributes.body
Павле Икић 8/4

# data[].attributes.attachment_link.title
КРАТЕРИ НА МЕСЕЦУ

# data[].attributes.headline
Пут кроз свемир

# data[].attributes.subject
Пут кроз свемир

# data[].attributes.body
Тара Дацић
Анћела данић 8-3

# data[].attributes.headline
Лука Киковић

# data[].attributes.subject
Лука Киковић

# data[].attributes.body
VIII1

# data[].attributes.attachment_link.title
Историјски развој космонаутике

# data[].attributes.headline
Алан Бартлет „Ал” Шепард је рођен 18.11.1923. Током Другог светског рата је био у америчкој морнарици. Након рата се вратио у школу и постао је тест пилот. Током априла 1959, постао је астронаут. 05.05.1961. постаје први Американац у свемиру. Његов лет је трајао свега 15,5 минута и то је био вертикални суборбитални лет до висине 187 км за разлику од Гагарина који је двадесетак дана пре њега (12.04.1961.) направио круг око Земље на висини 327 км и чији лет је трајао 108 минута. Био је одабран за програм Гемини, али 1963. године му је дијагностикована болест унутрашњег уха и забрањено му је да лети у млазним авионима и да лети у свемир. Постао је директор у центру за обуку астронаута у НАСИ и помагао у планирању мисија. Након операције уха 1969. године враћен му је статус астронаута и командовао је мисијом Аполо 14. 15. 02.1971. године су слетели на Месец, провели су на Месецу 33 сата и сакупили око 43 килограма узорака са Месеца. Био је велики љубитељ голфа и постао је први човек који је играо голф на Месецу (ударио је две лоптице – прва је пала у оближњи кратер, а друга је летела „миљама и миљама“. Касније су израчунали да је лоптица највероватније одлетела око 200 м). Након мисије Аполо 14 Шепард је наставио да ради у НАСИ на пословима обуке и селекције астронаута. Пензионисао се 1974. године у чину адмирала. Умро је 21.07.1998. у 74. години живота од леукемије.

# data[].attributes.subject
Алан Бартлет „Ал” Шепард је рођен 18.11.1923. Током Другог светског рата је био у америчкој морнарици. Након рата се вратио у школу и постао је тест пилот. Током априла 1959, постао је астронаут. 05.05.1961. постаје први Американац у свемиру. Његов лет је трајао свега 15,5 минута и то је био вертикални суборбитални лет до висине 187 км за разлику од Гагарина који је двадесетак дана пре њега (12.04.1961.) направио круг око Земље на висини 327 км и чији лет је трајао 108 минута. Био је одабран за програм Гемини, али 1963. године му је дијагностикована болест унутрашњег уха и забрањено му је да лети у млазним авионима и да лети у свемир. Постао је директор у центру за обуку астронаута у НАСИ и помагао у планирању мисија. Након операције уха 1969. године враћен му је статус астронаута и командовао је мисијом Аполо 14. 15. 02.1971. године су слетели на Месец, провели су на Месецу 33 сата и сакупили око 43 килограма узорака са Месеца. Био је велики љубитељ голфа и постао је први човек који је играо голф на Месецу (ударио је две лоптице – прва је пала у оближњи кратер, а друга је летела „миљама и миљама“. Касније су израчунали да је лоптица највероватније одлетела око 200 м). Након мисије Аполо 14 Шепард је наставио да ради у НАСИ на пословима обуке и селекције астронаута. Пензионисао се 1974. године у чину адмирала. Умро је 21.07.1998. у 74. години живота од леукемије.

# data[].attributes.body
Теа Микец 8-4, Ален Шепард

# data[].attributes.headline
Лука Цветковић 8-2

# data[].attributes.body
Лука Цветковић 8-2

# data[].attributes.attachment_link.title
Први аутомобил у свемиру

# data[].attributes.body
Anja Uskoković

# data[].attributes.headline
Европска свемирска агенција (енEuropean Space Agency

# data[].attributes.subject
Европска свемирска агенција (енEuropean Space Agency

# data[].attributes.body
Европска свемирска агенција, скраћено ESA/ASE, Међувладине је организација основана 1975. године и посвећена истраживању свемира. Са 25 држава чланица и седиштем у Parizu , ESA у свету има више од 2.000 запослених(не рачунајући подизвођаче и националне свемирске агенције) и годишњи буџет  од 5,75 милијарди € (2017)Оснивачи Немачка, Француска, Холандија, Италија, Шпанија, Белгија, Швајцарска.Свемирски програм Европске свемирске агенције укључује летове са људском посадом.Главна европска ракета-носач Аријана 5 контролише се путем Аријанаспејса,
тако да ESA једним делом учествује у финансирању трошкова лансирања и даљег развоја летелице (програм развоја следеће ракете — Аријана 6).
Matija Antunovic VIII2

# data[].attributes.body
GALILEO GALILEI
Luka Kovačević VIII2

# data[].attributes.body
Марија Пешић 8-2
Национална ваздухопловна и свемирска администрација ( NASA ) - агенција је одговорна за цивилни део свемирског програма Сједињених Држава.
NASA је основана 1958. године, а оснивач је тадашњи председник САД, Двајт Ајзенхауер. Агенција је почела са радом 1. октобра 1958. Године. Она је основана као одговор на прво лансирање вештачког сателита у свемир од стране Совјетског савеза.  Готово сва америчка истраживања свемира су предвођена NASOM, укључујући програм Аполо (слетања на месец), свемирску станицу Скајлаб и касније Спејс-шатл. Седиште NASE је у Вашингтону (САД). Она данас подржава рад Међународне свемирске станице и надгледа развој летелице Орион и Систем свемирског лансирања. NASA има 120 успешних мисија и две велике катастрофе у историји: Чаленџер 1986. и Колумбиа 2003. године. Протеклих осам година NASA надгледа Месец и прати знакове експлозије праћене метеором. Занимљиво је да има канцеларију за одбрану планете Земље, у случају да се пронађе живот на другим планетама.

# data[].attributes.headline
Герман Титов

# data[].attributes.subject
Герман Титов

# data[].attributes.body
(Јана Антоноћ )
Герман Степанович Титов совјетски је космонаут и трећи човек у космосу. Рођен је 11. септембра 1935. године. Он је своју обуку започео 1960. године. У ноћи између 6. и 7.  завршио се Германов космички лет дуг преко 700.000 km, који је трајао 1 дан и 1 час. Герман је у свом лету 17 пута облетео око Земље.Након свемирских летова, Титов је радио на разним високим положајима у совјетском свемирском програму, све до пензионисања 1992. године. Герман Титов одликован је многобројним совјетским и страним одликовањима.

# data[].attributes.body
Jurij Gagarin
Aleksandar Krizmanić VII3

# data[].attributes.attachment_link.title
JURIJ GAGARIN Aleksandar Krizmanić VIII3

# data[].attributes.headline
Огњен Гајичић 8-3

# data[].attributes.subject
Огњен Гајичић 8-3

# data[].attributes.body
Put u svemir

# data[].attributes.headline
Јелица Бокић 8-4

# data[].attributes.subject
Јелица Бокић 8-4

# data[].attributes.body
Исправила сам оно што ми није тачно па Вам поново шаљем.

# data[].attributes.attachment_link.title
Сунчев систем

# data[].attributes.headline
Ђорђе Раденковић 8/2

# data[].attributes.subject
Ђорђе Раденковић 8/2

# data[].attributes.body
Пут у свемир

# data[].attributes.headline
Матеја Радивојевић 8/3

# data[].attributes.subject
Матеја Радивојевић 8/3

# data[].attributes.body
Anja Mitrović VIII-2
Galileo Galilej - crtež

# data[].attributes.headline
Ања Смиљанић VII/4

# data[].attributes.subject
Ања Смиљанић VII/4

# data[].attributes.body
Кратери на Месецу-презентација

# data[].attributes.headline
Ивона Стаменковић VIII3 -  Мисије у свемиру      

# data[].attributes.subject
Ивона Стаменковић VIII3 -  Мисије у свемиру      

# data[].attributes.attachment_link.title
Мисије у свемиру

# data[].attributes.headline
Јана Милошевић-нешто о Валентини Терешкови

# data[].attributes.subject
Јана Милошевић-нешто о Валентини Терешкови

# data[].attributes.body
Добро вече,шаљем две објаве зато што не знам како да пошаљем све у једној.Акценат је на цртежу али сам такође написала нешто укратко о првој жени у свемиру.

# data[].attributes.headline
Јована Ристић 8-1

# data[].attributes.subject
Јована Ристић 8-1

# data[].attributes.attachment_link.title
BELKA AND STRELKA, SOVIET DOGS IN SPACE MISSION, August 19,1960

# data[].attributes.headline
Јована Ристић 8-1

# data[].attributes.subject
Јована Ристић 8-1

# data[].attributes.body
Прве животиње у свемиру.

# data[].attributes.attachment_link.title
Животиње у свемиру 

# data[].attributes.headline
Jeфимија Младеновић VIII1

# data[].attributes.subject
Jeфимија Младеновић VIII1

# data[].attributes.body
Нил Армстронг- презентација

# data[].attributes.attachment_link.title
НИЛ АРМСТРОНГ

# data[].attributes.headline
Илијана Баљак 8-4

# data[].attributes.subject
Илијана Баљак 8-4

# data[].attributes.body
Хотел у свемиру- презентација

+ линк ка видео-запису са YouTube-а о хотелу
https://youtu.be/F-c5iAyfgAU

# data[].attributes.attachment_link.title
Хотел у свемиру

# data[].attributes.body
Mia Mijailović VIII-3

# data[].attributes.headline
Галилео Галилеј, Теа Микец VIII-4

# data[].attributes.subject
Галилео Галилеј, Теа Микец VIII-4

# data[].attributes.headline
Галилео Галилеј

# data[].attributes.subject
Галилео Галилеј

# data[].attributes.body
Стефан Опичић-VIII-1

# data[].attributes.attachment_link.title
Галилео Галилеј

# data[].attributes.headline
Путовање кроз време-

# data[].attributes.body
Путовање кроз време- Јован Боројевић
Петар Јовичић VIII3

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Joван Боројевић

# data[].attributes.attachment_link.title
Путовање кроз време- Јован Боројевић Петар Јовичић

# data[].attributes.headline
Свемирск трка (видео материал)

# data[].attributes.subject
Свемирск трка (видео материал)

# data[].attributes.body
Илија Радосављевић VIII3

# data[].attributes.attachment_link.title
Илија Радосављевић - Свамирска трка (Пут до звезда - пројектна настава)

# data[].attributes.headline
Прве животиње у свемиру

# data[].attributes.subject
Прве животиње у свемиру

# data[].attributes.body
Алекса Митровић VIII-4

# data[].attributes.attachment_link.title
Прве животиње у свемиру

# data[].attributes.headline
Милена ТодоровићVIII1

# data[].attributes.subject
Милена ТодоровићVIII1

# data[].attributes.body
Савић Василије VIII1

# data[].attributes.headline
Космичке брзине

# data[].attributes.subject
Космичке брзине

# data[].attributes.body
Ања Лаловић 8-1

# data[].attributes.attachment_link.title
Kосмичке брзине (2)

# data[].attributes.headline
Нил Армстронг

# data[].attributes.subject
Нил Армстронг

# data[].attributes.body
Филип Радошевић 8/4

# data[].attributes.attachment_link.title
НИЛ АРМСТРОНГ

# data[].attributes.body
Јован Јовичић 8-4

# data[].attributes.attachment_link.title
Јован Јовичић  8-4 ИСАК ЊУТН

# data[].attributes.body
Милан Уљаревић VIII3

# data[].attributes.headline
Тамара Тулимировић&n

# data[].attributes.body
Тамара Тулимировић 8/2

# data[].attributes.attachment_link.title
НИЛ АРМСТРОНГ

# data[].attributes.headline
Тулимировић Тамара&n

# data[].attributes.body
Тулимировић Тамара 8/2

# data[].attributes.attachment_link.title
Neil Armstrong - First Moon Landing 1969

# data[].attributes.headline
Емилија Гавриловић 8-2

# data[].attributes.subject
Емилија Гавриловић 8-2

# data[].attributes.body
Сунчев систем

# data[].attributes.headline
Илија Крајновић VIII2

# data[].attributes.subject
Илија Крајновић VIII2

# data[].attributes.body
ТЕКСТ О ПСУ ЛАЈЦИ
Пас Лајка (1954 - 3. новембар 1957.) је прво живо биће послато у свемир и уједно пас који је  први жртвован за науку.  Спутњик 2 („Сателит 2“) је лансиран у свемир пре 64 године, 3. новембра 1957. године  у 5:30 по московском времену из Казахстана. Од почетка се знало да је Лајка жртвована јер Спутњик 2 није био конструисан да се врати на Земљу.

Њена судбина покренула је расправе широм света о злоупотреби животиња у научне сврхе.

У земљама ван Совјетског Савеза, на Лајкину мисију се гледало са негодовањем. Британци су покренули кампању да се мисија заустави, а Дејли Мејл је објавио чланак под насловом: “Пас ће угинути, не можемо да га спасимо“.

Лајка је била пас луталица, мешанац, тежак око шест килограма и стар око три године. Покупили су је са улица Москве годину дана пре њеног пута у космос. У оптицају је било да јој дају неколико имена и надимака, међу којима Кудријавка (Кудрава), Жучка (Бубица) и Лимончик (Лимунчић). На крају је прихваћено име  Лајка, име Лајка долази из руске речи која значи "лавеж". Лајка је изабрана између три тренирана пса за путника совјетске свемирске летелице Спутњик 2.

Према првобитном плану, Лајка је требало да безбедно слети на Земљу. Совјети су се хвалили да ће она имати све потребно за опстанак и да ће се жива вратити кући, међутим, ове планове је покварио генерални секретар Комунистичке партије, Никита Хрушчов. Он је Лајкино путовање видео као део пропаганде и желео је да све буде темпирано до савршенства, тражећи да се Спутњик 2 лансира на 40. годишњицу Бољшевичке револуције. Научницима је наређено да пожуре са послом и првобитни планови су пали у воду.

Пре лансирања, један од научника одвео је Лајку кући да се игра с његовом децом. Много касније учесник свемирског подухвата др. Владимир Јаздовски написаће у својој књизи о медицини у свемиру и ово “Желео сам да урадим нешто лепо за њу: Остало јој је још тако мало времена да живи“.

"Девет кругова око Земље учинили су Лајку првим светским астронаутом који је жртвован да би наредне мисије у свемиру биле успешне", рекла је једном приликом Алилија Котовскаја, која је поносна на свој рад Лајкиног тренера.

Да би се пси прилагодили на капсулу под притиском која је дугачка само 80 центиметара, Котовскаја их је тренирала тако што их је на сваких неколико дана премештала у све мање кавезе. Пас би прошао и тест под центрифугом, која симулира снагу при лансирању сателита, али и буку.

"Током полетања Лајкино срце се јако убрзало, а тек после три сата се вратило у нормалу, а онда је одједном током деветог круга око Земље, температура у капсули почела да нагло да скаче и достигла 40 степени Целзијуса, због недовољне изолације од сунчевих зрака".

Иако је постојала нада да ће Лајка остати жива барем 10 дана, она је преминула  због топлотног удара и дехидрације након само неколико сати од лансирања.

Према званичној верзији које се Москва дуго држава, Лајка је угинула од отрова стављеног у храну да не би изгорела приликом поновног уласка капсуле у атмосферу.

Спутњик се распао у атмосфери 14. априла 1958, изнад Антила. Лајка је тада већ месецима била мртва. Лајкин лет доказао је да живи организам  може преживети лансирање у орбиту и поднети бестежинско стање.

У Москви је Лајкин пионирски лет у свемир обележен спомеником који представља пса који стоји на врху ракете. Лајкин лик овековечен је на неколико поштанских марака различитих земаља и у бројним књижевним делима.

# data[].attributes.headline
Никола Срећков VIII4

# data[].attributes.subject
Никола Срећков VIII4

# data[].attributes.headline
Теодора Ристић VIII1

# data[].attributes.subject
Теодора Ристић VIII1

# data[].attributes.attachment_link.title
Валентина Терешкова

# data[].attributes.headline
Страхиња Кнежевић

# data[].attributes.body
Страхиња Кнежевић

# data[].attributes.headline
Јубиларни лет у  космос.

# data[].attributes.subject
Јубиларни лет у  космос.

# data[].attributes.body
Марика Миловановић

# data[].attributes.headline
Јуриј Гагарин

# data[].attributes.subject
Јуриј Гагарин

# data[].attributes.body
Петар Петронијевић VIII4

# data[].attributes.headline
Пут кроз космос-звезде и сазвежђа

# data[].attributes.subject
Пут кроз космос-звезде и сазвежђа

# data[].attributes.body
Александра Миладиновић VIII3

# data[].attributes.attachment_link.title
Пут кроз космос

# data[].attributes.headline
Нина Меденица, VIII-4

# data[].attributes.subject
Нина Меденица, VIII-4

# data[].attributes.body
Ово је моја презентација о Галилеу Галилеју.

# data[].attributes.attachment_link.title
ГАЛИЛЕО ГАЛИЛЕЈ

# data[].attributes.attachment_link.title
Свемирске станице Мираш Рачић VIII1 (1)

# data[].attributes.headline
Александар Квас<

# data[].attributes.body
Александар Квас

Текст о Јурију Гагарина за време и после прве свемирске мисије
Свемирска летелица Восток, са Гагарином у њој, лансирана је 12. априла 1961. године и, обишавши Земљу, завршила је лет након 108 минута. Востоком је управљано аутоматски јер конструктори и лекари нису били сигурни како ће људски организам реаговати на бестежинско стање, тако да су ручне контроле биле закључане (у кабини се налазио запечаћени коверат са шифром за откључавање у случају да нешто пође по злу). Пре лансирања Гагарин је имао чин поручника, а током лета је, прескочивши чин капетана, директно унапређен у мајора, по предлогу Никите Хрушчова.

Овај догађај обележио је почетак нове епохе у историји људске цивилизације – епохе освајања свемира. Гагарин је након лета постао међународна звезда и путовао је широм света, где су приређивани величанствени пријеми у његову част. Додељене су му бројне медаље и признања, између осталог, и почасна звања Херој Совјетског Савеза и Пилот-космонаут СССР-а.

После овог историјског подвига, Гагарин никада више није летео у свемир, али је обављао важне друштвенополитичке послове, радио је у Центру за обуку космонаута, дипломирао је на Војној ваздухопловној инжењерској академији „Н. Е. Жуковски“. У исто време се трудио да поврати квалификацију пилота-ловца упркос дугој паузи у летачкој пракси. На дан 27. марта 1969. године Гагарин и његов инструктор Владимир Серјогин погинули су у паду авиона МиГ-15УТИ током рутинског тренинга у близини Киржача. Узроци несреће до данас нису потпуно разјашњени. Њихова тела су кремирана и сахрањена у зиду Кремља уз војне почасти.

# data[].attributes.body
Crtež Jurija Gagarina
Aleksandar Kvas

# data[].attributes.headline
Миа Мићиновац VIII-1

# data[].attributes.subject
Миа Мићиновац VIII-1

# data[].attributes.attachment_link.title
Пут у свемир

# data[].attributes.headline
Страхиња Кнежевиц VI

# data[].attributes.body
Страхиња Кнежевиц VIII4

# data[].attributes.headline
Марика Миловановић

# data[].attributes.subject
Марика Миловановић

# data[].attributes.body
Ни Никола Тесла ни ја не бисмо постигли ништа у животу да као деца нисмо били загледани у вечно, пространо и звездано небо над нама. ПУПИН

# data[].attributes.headline
Јована Лепшановић 8-3

# data[].attributes.subject
Јована Лепшановић 8-3

# data[].attributes.body
месечеви кратери

# data[].attributes.attachment_link.title
месечеви кратери

# data[].attributes.headline
Јубиларни лет у космос/Марика Миловановић

# data[].attributes.subject
Јубиларни лет у космос/Марика Миловановић

# data[].attributes.body
9.4.2021.  су двојица руских космонаута заједно са једним америчким кренули и стигли на Међународну свемирску станицу у оквиру 65. експедиције. Овим догађајем је уједно обележен и јубилеј поводом 60 година од првог лета Јурија Гагарина у Свемир. Ракета "SojuzMC18" лансирана је са космодрома Бајконур у Казахстану.
Објава преузета са:
https://www.instagram.com/p/CNc-uUJpnDX/?igshid=12o9q5ktpkzg1

# data[].attributes.headline
Нађа Бошковић 8-4

# data[].attributes.subject
Нађа Бошковић 8-4

# data[].attributes.attachment_link.title
ПРЕЗЕНТАЦИЈА НИКОЛА КОПЕРНИК

# data[].attributes.headline
Тамара Кнежевић VIII3

# data[].attributes.subject
Тамара Кнежевић VIII3

# data[].attributes.attachment_link.title
Галилео Галилеј - Тамара Кнежевић VIII3

# data[].attributes.headline
Лара Ђорђевић VIII2

# data[].attributes.subject
Лара Ђорђевић VIII2

# data[].attributes.headline
Пут кроз космос/Сунчев систем , Музеј космонаутике -Москва

# data[].attributes.subject
Пут кроз космос/Сунчев систем , Музеј космонаутике -Москва

# data[].attributes.body
Свемир је истинит за све нас и различит је за све. (Марсел Пруст).
Ништа не пропада у свемиру; оно што се у њему догађа само пролази кроз једноставне трансформације. (Питагора).
Демокрит је мислио да се у бескрају налазе истоветни светови, у којима истоветни људи, без варијација, испуњавају истоветне судбине; Паскал (на којега су, такође, могле утицати древне речи Анаксагорине да је све у свакој ствари) укључио је у те сличне светове неколико који су једни у другима, тако да нема атома у простору који не садржи свемир ни свемира који не би био, такође, атом. Логично је мислити (премда то не каже) да се видео бескрајно умножен у њима. (Паскал).
Свемир је увек био какав јесте и увек ће такав бити. (Епикур).
Силе свемира нас никада не осуђују и не критикују. Прихватају нас такве какви јесмо. А онда аутоматски одразе наша уверења. (Луис Хеj)

# data[].attributes.attachment_link.title
Музеј космонаутике у Москви

# data[].attributes.headline
Путовање кроз време Тара Марковић VIII/4

# data[].attributes.subject
Путовање кроз време Тара Марковић VIII/4

# data[].attributes.body
Путовање кроз време је одувек била тема која је занимала не само научнике, већ и све људе на свету. Шта би било када бисмо заиста могли да мењамо прошлост, или да завиримо у далеку будућност? Наравно, ова тема је велика инспирација и за ауторе научнофантастичних филмова. Типичан пример за то је свакако чувени серијал филмова ''Повратак у будућност'', али и филм ''Међузвездани'' (Interstellar). Он се, између осталог, бави и једним од највећих проблема савремене физике, односно парадоксом близанаца. Он гласи овако:  Време у свемиру тече много спорије него на Земљи, па тако један близанац, који је у свемиру, неће остарити, а други, који је остао на Земљи, ће за то време можда чак и умрети, иако су њих двојица истог узраста и требало би да исто старе. Такође, путовањем кроз време се бави и чувена франшиза ''Звездане стазе'' (Star Trek), који се и сам одвија у будућности, односно 22., 23. и 24. веку. У једном од многобројних филмова из ове франшизе, посада брода ''Ентерпрајз'' из 23. века путује у 20. век, како би спасила два преостала примерка једне врсте кита. Такође, у серији ''Дискавери'' (Откриће), чланови ове посаде путују у далеки 32. век, како би од непријатеља сачували изузетно вредну капсулу која у себи похрањује више од 1000 година различитих сећања и успомена.
Последњих година, научници са неких универзитета су покушавали да направе временске машине које ће омогућити да се вратимо у било који тренутак у прошлости, или чак да одемо у будућност. На самом крају, поставља се питање: Да ли ће наука отићи толико далеко, да ћемо моћи да мењамо време онако како то нама одговара, и путујемо у времена наших предака, или да завиримо у далеку будућност? Али, како је онда могуће да сви ти људи постоје у исто време? Да ли заиста постоје прошлост, садашњост и будућност, или је време само једна равна линија, и где сви постоје у исто време, и у прошлости, и у садашњости, и у будућности? Време је за физичаре, али и за све људе, одувек била интересантна тема, о којој и даље не знамо много, али како наука напредује, можда ћемо моћи да путујемо и кроз друге димензије, не само на Земљи, већ и у читавом космосу.

# data[].attributes.headline
Стрелка и Бе

# data[].attributes.body
Стрелка и Белка, команданти мисије на лету у свемир Спутњиком пет 19. августа 1960. Њихова тела су препарирана, па их данас можемо видети у Музеју космонаутике у Москви.

# data[].attributes.headline
Музеј космонаутике, Москва

# data[].attributes.subject
Музеј космонаутике, Москва

# data[].attributes.body
На улазу у музеј дочекаће вас раширених руку споменик Јурију Гагарину.
Поехали!

# data[].attributes.headline
Јуриј Гагарин - први

# data[].attributes.body
Јуриј Гагарин - први човек у свемиру (анимирани филм)

# data[].attributes.attachment_link.title
Yuri Gagarin, First Human in Space (1961)

# data[].attributes.headline
Људски род неће 

# data[].attributes.body
Људски род неће вечно остати на Земљи, већ ће у потрази за светлошћу и пространством најпре бојажљиво доспети до атмосфере, а затим ће освојити сав простор Сунчевог система.

Константин Циолковски, руски физичар