# data[].attributes.body
Bauhausi ideaalid ning põhiõpetused (nt põhimõte, et eseme vorm peab vastama selle funktsioonile) andsid aluse tänapäeva graafilisele disainile. Õpilased Bauhausis õppisid mitte ainult arhitektuuri ja graafilist disaini, vaid ka maalimist, tüpograafiat, keraamikat jm. Kuna kunstikool oli omal ajal progresseeruv ning väga mitmekülgne, andis see võimaluse õppijatel vaadelda maailma teise pilguga.

# data[].attributes.body
Moholy-Nagy sündis Ungaris juudi perekonnas. Esialgu soovis ta saada kirjanikuks, kuid siiski läks ta edasi õppima Budapesti Ülikooli õigusteadust oma onu soovitusel. Walter Gropiuse kutsel, tuli ta kunstikooli õpetajaks 1923. aastal ning sai tänu oma hariduseesmärkidele ja meetoditele üheks innukamaks Bauhausi eestvedajateks. Ta keskendus oma töös tüpograafilisele kujundamisele ja eksperimentaalsetele filmidele.

# data[].attributes.body
Joost Schmidt tuli Bauhausi õppima ja 1925. aastal määrati ta Gropiuse poolt meistrite hulka.
Joost õpetas kalligraafiat eelkursuslastele, ning sai reklaami-, tüpograafia- ja trükikoja juhatajaks.

# data[].attributes.body
Bayer oli Bauhausi õpilane, saades samuti sama kunstikooli õpetajaks. Ta tegeles maalimise, skulptuuri, tüpograafia, reklaami ja ja arhitektuuriga. Töötas Container Corporationis kunstidirektori ja arhitektina nii Saksamaal, kui ka Ameerikas.

# data[].attributes.body
Erwin Piscator - Das politische Theater (1929)
Armukadedus (1927)
Valgusruumi modulaator (1922-30)

# data[].attributes.body
Bauhausi reklaamiplakat (1931)
Iiris (1928)
Dessau vana kultuur (1931)

# data[].attributes.body
Bauhausi tüpograafiat tunnustatakse tänapäeva graafilise ja tööstusliku disaini arendamise eest. Kool aitas töödelda hulgaliselt sans serif-fonte. Fondid on geomeetrilistes vormides, ilma liigsete detailide ja ornamentideta. (Blackletter fondi stiil)
Universal Typeface, 1925

# data[].attributes.body
Vävide mõistmine ja selle kasutamine kujundamises on juurdunud Bauhausi värviteoorias.
Johannes Itten oli üks esimesi, kes seostas erinevaid värve kindlate emotsioonidega ja uuris, kuidas värv mõjutab meie meeleolu. Itteni panus tänapäeva värviteooriasse on värvide iseloomustamine, ning kuidas teatud värvid on soojad ja teised jahedad.

Johannes Itteni värvikera.

# data[].attributes.body
Bauhausi ja tänapäeva graafilise disaini põhiväärtused on samad.

Esteetika tuleb lihtsusest.

Soodustada masstoodangut.

Vorm peab vastama selle funktsioonile.

# data[].attributes.body
Bauhausi plakat (1968)
Autoportree (1932)
Kromaatiline ristmik (1969)