# data[].attributes.headline
Om ideologierna socialism, liberalism och konservatism

# data[].attributes.subject
Om ideologierna socialism, liberalism och konservatism

# data[].attributes.body
Klicka på länken eller använd QR-koden.

https://forms.office.com/e/vnufjhq24F

# data[].attributes.headline
Information om sådant som vi inte pratat så mycket om på SO:n men som KANSKE kommer på NP:

# data[].attributes.subject
Information om sådant som vi inte pratat så mycket om på SO:n men som KANSKE kommer på NP:

# data[].attributes.body
Dokumentet uppdateras vid behov, så LADDA OM padletsidan för att komma åt senaste versionen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Blandade saker att ha koll på inför NP

# data[].attributes.body
Genomgångar av sådant som P9 efterlyst.

# data[].attributes.headline
Schema Delprov B torsdag 25 april (anpass-ningar) 

# data[].attributes.subject
Schema Delprov B torsdag 25 april (anpass-ningar) 

# data[].attributes.headline
Schema Delprov A tisdag 23 april (anpass-ningar) 

# data[].attributes.subject
Schema Delprov A tisdag 23 april (anpass-ningar) 

# data[].attributes.body
Dokumentet uppdateras vid behov, så LADDA OM padletsidan för att komma åt senaste versionen.

# data[].attributes.headline
En annan SO-lärares sammanfattning inför NP

# data[].attributes.subject
En annan SO-lärares sammanfattning inför NP

# data[].attributes.attachment_link.title
Samhällskunskap - Inför Nationella Prov

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur förbereder man sig för de nationella proven? Hur viktiga är de och hur påverkar de mina betyg? Vi förklarar syftet med proven och ger tips på hur du förbereder dig.

# data[].attributes.body
Man behöver inte kunna ALLA dessa, men här kan du hitta förklaringar till begrepp du undrar över.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nationella prov i samhällskunskap åk 9 har funnits sedan 2013. Syftet med nationella prov är att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning av en elevs kunskaper. Skolverket har regeringens uppdrag att i samarbete med universitet och högskolor utarbeta och genomföra de nationella ämnesproven. Uppgiften att utarbeta nationella ämnesprovet i samhällskunskap för årskurs 9 ligger hos Göteborgs universitet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nationella prov i samhällskunskap åk 9 har funnits sedan 2013. Syftet med nationella prov är att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning av en elevs kunskaper. Skolverket har regeringens uppdrag att i samarbete med universitet och högskolor utarbeta och genomföra de nationella ämnesproven.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fredrik Sellerfors är legitimerad lärare i SO-ämnen och förstelärare på Nya Elementars skola i Bromma. Foto: Privat och Adobe stock

Vi lärare debatt På så sätt ökar den likvärdiga bedömningen jämfört med idag eftersom eleverna får samma chans att förbereda sig. Dessutom minskar stressen både för elever och lärare, skriver SO-läraren Fredrik Sellerfors om förslaget.

Att vara lärare i de samhällsorienterande ämnena historia, geografi, religions- och samhällskunskap på högstadiet är att tillsammans med sina elever under tre år vandra över ett kunskapsfält stort som en fotbollsplan - minst. Denna fotbollsplan av kunskaper innehåller allt från plattektonik och riksdagsutskott via tankar om jordens befolkningsökning och buddhistisk reinkarnation till världskrig och folkmord. Det är komplext, utmanande - och oupphörligt spännande.

Vilken väg man väljer att ta över fotbollsplanen och hur länge man stannar till på varje ställe är upp till varje lärares professionella bedömning, så när eleverna lämnar grundskolan har alla passerat över fotbollsplanen, men gjort det på olika sätt.

"Försvinner en orimlig mängd lektioner"

I slutet på årskurs nio genomförs ett nationellt prov som ska undersöka hur mycket eleverna lärt sig under denna vandring. Detta prov fokuserar dock bara på en del av kunskapsfältet som är stor som, säg, en tennisplan. Provet innehåller dessutom ganska detaljerade frågor om det som finns på just denna tennisplan. Var på det stora kunskapsfältet som tennisplanen placeras får man inte veta förrän några veckor före provet, och då brukar jag och mina elever ofta befinna oss någon helt annanstans. Det vanliga är då att vi rusar till tennisplanen för att se om vi minns vad som finns där. I stora drag gör vi ju det, men ibland kan det ha varit mer än två år sedan vi var där senast, och då kan eleverna ha glömt bort flera av de detaljer som finns där. Vi gör allt vi kan för att påminna oss om dessa detaljer, ofta under viss stress, och vi känner oss avundsjuka på de elever som alldeles nyss besökt denna tennisplan eller rent av råkar vara där precis just nu. Vi tror att de eventuellt kommer att lyckas bättre på det nationella provet, även om vi tror att våra samlade SO-kunskaper egentligen är lika bra som deras.

Tanken med de nationella proven i SO är att ge en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning. Det är en god och viktig tanke, men sättet på vilket proven genomförs känns problematiskt. Ett exempel är alltså det som beskrivs ovan, att det är svårt att se det likvärdiga i ett prov som bara mäter en liten del av läroplanens centrala innehåll när det inte tydligt anges när och hur detta innehåll ska behandlas. Annat som är problematiskt är den stress som proven skapar för elever och lärare, den administration de medför och - inte minst - den tid de tar i anspråk. Under vårterminen i nian försvinner en orimlig mängd lektioner när de nationella proven ska genomföras och när ordinarie lärare måste ersättas med vikarier då proven ska bedömas. Detta dessutom under den termin när eleverna ofta är som mest motiverade och mogna.

Dock: De nationella proven i SO är ofta bra och välskrivna. Frågorna är noga genomtänkta och bedömningsanvisningarna utförliga. Problemet är alltså inte så mycket själva proven som att eleverna inte ges en likvärdig chans att förbereda sig.

Proven i årskurs 6 togs bort

Jag föreslår därför att regeringen ger Skolverket i uppdrag att ersätta de nationella proven i SO med en stor fråge- och uppgiftsbank som likt dagens nationella prov årligen kan uppdateras och som lärare kan använda i sin löpande undervisning. På så sätt ökar den likvärdiga bedömningen jämfört med idag eftersom eleverna får samma chans att förbereda sig. Dessutom minskar stressen både för elever och lärare.

De nationella proven i SO i årskurs 6 togs bort med motiveringen "Lärarna behöver mer tid för sitt arbete och eleverna mer tid för sina lärare. De nationella proven har tagit mycket tid i administration och rättning för lärare [som] fått använda mer tid till att mäta än att ge vägar till kunskap." Man kan stillsamt undra vilka av dessa argument som inte i minst lika hög grad gäller för lärare och elever i årskurs 9?
Fredrik Sellerfors, legitimerad lärare i SO-ämnen och förstelärare på Nya Elementars skola i Bromma
Det är en stor förmån att dagligen få vandra över SO:ns stora fotbollsplan av kunskaper tillsammans med sina elever. Jag önskar bara att denna vandring kunde få präglas mer av undervisning och utveckling och mindre av centralt påbjuden kunskapsmätning. Jag önskar därför slutligen också från makthavarna större tillit till min och mina kollegors professionella kompetens.

Detta är en debattartikel. Det är skribenten som står för åsikterna som förs fram i texten, inte Ämnesläraren

# data[].attributes.attachment_link.title
Debatt. Så kan nationella proven i SO ersättas

# data[].attributes.attachment_link.description
På så sätt ökar den likvärdiga bedömningen jämfört med idag eftersom eleverna får samma chans att förbereda sig. Dessutom minskar stressen både för elever och lärare, skriver SO-läraren Fredrik Sellerfors om förslaget.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Enligt grekisk mytologi lyckades en kung vid namn Sisyfos lura döden och därmed trotsa Zeus. Hans straff blev oerhört hårt. I all oändlighet dömdes han till att rulla upp en sten för en kulle. Just som han var nästan uppe rullade stenen ner. Om och om igen. Utan slut i all evighet.

Att vara lärare på vårterminen är lite som att vara Sisyfos som rullar upp stenen för kullen. I år har man en lång mörk vinter och en pandemi i ryggmärgen men lik förbannat ska stenen rullas upp. Så satans tung är den dessutom, det förbannade åbäket till sten. Och precis när den har nått toppen rullar fanskapet ner igen.

Jag ber om ursäkt för min otydlighet. Egentligen pratar jag inte om någon sten. Det är ju de nationella proven denna text ska handla om. På högstadiet är de minst tretton till antalet och de tar vanvettiga mängder tid i beslag. Proven ska planeras, speciella anpassningar ska organiseras, lärare ska hoppa in som vakter, det ska finnas lokaler där elever kan sitta utspridda (för Gud nåde den som i ren desperation låter blicken vandra!). Och inte nog med det - när prövningen väl är gjord får man ett epos från Skolverket med titeln Bedömningsanvisningar. Då har stenjäkeln obarmhärtigt rullat ner igen och det är dags att putta uppåt.

Många lärare blir ändå sittande mol allena på sin kammare med en stor del av bedömningen.

Skolverket vill uppmuntra likvärdig bedömning och motverka glädjebetyg. De nationella proven är i nuläget lösningen på detta jättelika problem vilket i sig själv är högst symptomatiskt på skolpolitiken i stort. Istället för att på riktigt bokstavera de verkliga problemen, dvs att svensk skola är en marknad där höga betyg är en del av bonusen man får om ens föräldrar är extra exalterade i skolvalet, så belönar man lärarna med tretton gigantiska bedömningsuppgifter. Samrättas skall de göras dessutom. Den välvillige skolledaren får nu i uppdrag att avsätta tid för att lärare i samspråk ska rulla upp den hundramiljoner ton tunga stenen uppför berget. Att rätta nationella prov tar nämligen ohemula mängder tid vilket blir ironiskt eftersom just tid råkar vara en akut bristvara i skolvärlden. Många lärare blir ändå sittande mol allena på sin kammare med en stor del av bedömningen. Detta tar Skolverket dock ingen notis om när de rullar ut massiva stenbumlingar från branten alldeles i slutet av terminen. Det är bara för lärarna att kavla upp ärmarna och börja släpa.

Att de nationella proven är en stress för många elever är känt sedan gammalt. Men vi som tycker om att frekventera i lärargrupper på Facebook vet att även många lärare upplever ett förhöjt blodtryck. Jag läser om lärare som desperat jagar ämnessammanfattningar, lärare som undrar hur fasen allt ska organiseras, lärare som inte riktigt får ihop det. Denna termin blev det dessutom halvt ramaskri när det nationella provet i svenska på sina ställen nästintill tycktes lura elever att svara fel. Herrens tuktan och förmaning, tänka sig att kunskap skulle vara så abstrakt och så svårt att mäta. Inte ens Skolverket tycks befinna sig helt på rätt spår.

Hur ska man ens förhålla sig till dessa prov som skall spridas likvärdigt över riket i något slags fåfängt försök att dra alla elever över samma kam?

När proven väl är rättade och stenen nästan nått toppen på den karga kullen skall betyg sättas. Då får man veta att de nationella proven särskilt ska beaktas i betygssättningen men inte alls vara alldeles avgörande. Vad betyder ens det, viskar den blyge läraren för sig själv av rädsla för att råka avslöja att kejsaren kanske är naken. Provbetyget är ju så stelbent, ingen progression kan skönjas för en elev som bara får en bokstav på ett papper och som lärare hamnar man lätt i limbo. Hur ska man ens förhålla sig till dessa prov som skall spridas likvärdigt över riket i något slags fåfängt försök att dra alla elever över samma kam? Om detta finns paradoxalt nog inget matnyttigt att läsa i det majestätiska verk som Skolverket valt att kalla Bedömningsanvisning. Vad formuleringen "särskilt beakta" på riktigt betyder tycks ingen riktigt veta. Och så rullar stenen ner igen.

Det finns lärare som tycker om nationella prov, jag vet. Och säkert finns det något fint i att alla ska göra lika och att myndigheten med stort M ska lotsa oss genom det snåriga träsk som kallas bedömning. Men jag måste fundera över alla dessa timmar som går åt till förberedelse, genomförande och rättning. Det är oceaner av tid vi pratar om. Jag måste ifrågasätta om det möjligen tar mer än det ger. Glädjebetygen råder vi ju uppenbarligen ändå inte bot på.

I Albert Camus berömda verk "Myten om Sisyfos" löser Sisyfos problemet ganska smart. Han bestämmer sig helt sonika för att stenrullningen är ganska nice trots allt och på så sätt kommer han till sinnesro. Så kanske är det precis vad jag måste göra. Förlika mig. Dessa provtimmar som styckar upp min vårtermin, som stjäl fokus från min ordinarie undervisning och som stressar mig ännu mer i den stofftunga styrdokumentsreglerade verklighet jag framhärdar i kanske inte är så dumma ändå? Det kanske är värt det i långa loppet?

När jag i mitt anletes svett släpar min sten uppför backen kan jag ändå inte låta bli att tvivla. Är det verkligen värt det?

# data[].attributes.attachment_link.title
Wiman: Nationella proven är Sisyfos sten för lärare

# data[].attributes.attachment_link.description
Enligt grekisk mytologi lyckades en kung vid namn Sisyfos lura döden och därmed trotsa Zeus. Hans straff blev oerhört hårt. I all oändlighet dömdes han till att rulla upp en sten för en kulle. Just som han var nästan uppe rullade stenen ner. Om och om igen. Utan slut i all evighet.

# data[].attributes.headline
Provinfo + allmänna taktiktips från Fredrik (uppdaterad 2024)

# data[].attributes.subject
Provinfo + allmänna taktiktips från Fredrik (uppdaterad 2024)

# data[].attributes.attachment_link.title
Till elever - allmänna taktiktips inför NP

# data[].attributes.headline
Bedöm-ningsan-visningar, "FACIT", till delprov A och B ovan. 

# data[].attributes.subject
Bedöm-ningsan-visningar, "FACIT", till delprov A och B ovan. 

# data[].attributes.body
Läs här hur svar på A-nivå kan se ut!

# data[].attributes.headline
Provinfo från skolverket, uppdaterad 2024 

# data[].attributes.subject
Provinfo från skolverket, uppdaterad 2024 

# data[].attributes.headline
Samman-ställning av det "centrala innehållet" i samhälls-kunskap

# data[].attributes.subject
Samman-ställning av det "centrala innehållet" i samhälls-kunskap

# data[].attributes.body
= Det man ska ha stött på någon gång under högstadiet.

# data[].attributes.headline
GAMLA NP OCH ÖVNINGSUPPGIFTER I SAMHÄLLSKUNSKAP

# data[].attributes.subject
GAMLA NP OCH ÖVNINGSUPPGIFTER I SAMHÄLLSKUNSKAP

# data[].attributes.body
OBS! Läroplanen ändrades 2022. Vissa frågor i proven från före dess är därför inte aktuella längre. (Se "Centralt innehåll" till vänster.)

# data[].attributes.body
Provschema, fakta m.m.