# data[].attributes.body
googas

# data[].attributes.attachment_link.title
12 roliga rastlekar - tips från skolor i Halland - Region Halland

# data[].attributes.attachment_link.description
Du är här: Start / Webbens sidhuvud / Broschyrer och rapporter / Vård och hälsa / Informationsmaterial / Folkhälsa / Förskola och skola / 12 roliga rastlekar - tips från skolor i Halland

# data[].attributes.headline
Brain Breaks i klassrummet – Malmö delar – en didaktisk resurs

# data[].attributes.subject
Brain Breaks i klassrummet – Malmö delar – en didaktisk resurs

# data[].attributes.attachment_link.title
Brain Breaks i klassrummet - Malmö delar - en didaktisk resurs

# data[].attributes.attachment_link.description
Slutligen - inled Brain Breaks med att berätta om varför ni gör Brain Breaks i klassrummet och vilka effekter som rörelser ger. Även om de korta pauserna ökar vakenhetsgraden, koncentrationen och kreativiteten kan du gärna berätta om effekterna av längre och intensivare fysisk aktivitet.

# data[].attributes.headline
De pluggar bättre med pigga ben | Chef & Ledarskap

# data[].attributes.subject
De pluggar bättre med pigga ben | Chef & Ledarskap

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Stadsdelen Geneta i Södertälje har blivit kall. Det är en riktig Tomas Ledin-morgon. Inte ett moln syns på himlen denna krispiga dag. Om 45 minuter börjar matematiklektionen för niorna på Kringlaskolan, men redan nu, kvart i åtta, står drygt 25 elever på skolgården.

Den här morgonen är det Kristina Özel Jacobsson som håller i det frivilliga PFL-passet (Puls för lärande). Hon ber eleverna att springa tre varv runt den närmaste skolbyggnaden och sedan delar de upp sig på två stationer. På den ena ska de böja sig ner, sätta händerna i marken för att sedan hoppa upp med nävarna i luften. Vid den andra stationen står en plastlåda som innehåller färgglada hopprep.

Egentligen ska varje elev bära en pulsklocka vars information direkt syns på lärarens surfplatta, men skolan väntar på att nya armband ska komma. Tanken är att eleverna ska nå upp till ungefär 80 procent av maxpuls. Meningen är att det ska generera energi och koncentration till lektionerna efteråt.

- När man kommer in i ett flow när man joggar och känner att det här tempot kan jag hålla länge, då är man på rätt nivå, säger idrottsläraren Nedzad Karaahmetovic, som också håller i pulspassen.

För lite mer än två år sedan satt biträdande rektor Magnus Andersson, som då var lärare i idrott och hälsa, på en konferens och lyssnade till en föreläsning om pulsträning och hur den hänger ihop med skolresultaten. Med stor entusiasm berättade Martin Lossman från Östra gymnasiet i Skogås om det tv-inslag han sett från en skola i Chicago, Naperville Central High School. Där arbetar man med fysisk aktivitet, pulsträning, kopplat till inlärning.

Magnus Anderssons tankar sedan länge, att skolresultaten gynnas av att eleverna rör på sig, gick plötsligt att länka ihop med befintlig forskning, som exempelvis Dr. John J. Rateys studier, som visar att stressnivåerna hos eleverna minskar och uppmärksamheten ökar av fysisk träning. Hjärncellerna för-bereds på så sätt för att ta emot ny kunskap. Magnus Andersson övertalade - lättare än han hade trott - skolans rektor och så åkte de tillsammans med Nedzad Karaahmetovic till Chicago för att kolla in pulsträningen på Naperville Central High School.

- De hade fantastiska förutsättningar, det var en annan värld. Fem idrottshallar och gym med alla tänkbara redskap. De hade en annan nivå, men det handlar om samma sak, att få upp pulsen, säger Magnus Andersson.

- Det kändes så rätt när man såg eleverna i Chicago komma ner till träningen. De tog sina pulsband och ja, sen började det. Det var så enkelt. De bara gjorde det, förklarar Nedzad Karaahmetovic.

I Chicago hade eleverna pulsträningen inbakad i skoldagen, och det hade snabbt gett resultat. Särskilt för så kallade "struggling students", och speciellt de som hade problem med matten.

- De ansvariga pratade också om att det gav effekt socialt. Det blev mindre bråk och stök på skolan, säger Magnus Andersson.

Varför är du med på PFL-passen?

Kringlaskolan började med frivilliga PFL-pass hösten 2015. Från början hade lärarna ingen aning om hur många som ville vara med, men det inledande föräldramötet gav resultat. Där berättade de om forskningen, om vad som händer i kroppen och i hjärnan, de positiva effekterna.

38 stycken åttor och nior be-stämde sig för att delta, av sammanlagt runt 100 elever. Förra terminen handlade det om drygt 30 elever i åttan och nian och runt 20 i sjätte klass.

- Såklart pushar vi på dem, de äldre är ju tonåringar. De är lite trötta ibland. Jag kan förstå att det inte alltid är kul att gå upp tidigt. Att komma hit när det är mörkt och kallt. Men de gnuggar på bra, säger Magnus Andersson.

Flera av eleverna på skolgården har bara kortärmade tröjor och shorts på sig, trots de få plusgraderna. En av killarna springer med armarna innanför tröjan och Kristina Özel Jacobsson tjoar till honom att han ska ta ut armarna. Han ropar tillbaka:

- Ah, men det är kallt!

Han fortsätter springa, armarna trollas ut och farten höjs direkt. Även skolans lärare får vara med på PFL-passen. Tove Gottfriedz får beröm när hon med stor inlevelse hoppar upp och ner på stället.

- Bra jobbat, Tove!

De elever som är med på de två passen i veckan har fått skriva på ett kontrakt där de lovar att delta aktivt. Idrottsläraren Nedzad Karaahmetovic konstaterar att det är viktigt att locka alla. Ett sätt är att variera träningspassen så mycket som möjligt. Om de kör samma övningar varje gång blir det tråkigt.

Han påpekar också att några elever som har det lite svårare i exempelvis matematik är med som en del av ett åtgärdsprogram. Dessa elever har inspirerats av forskningen, som visar att träning faktiskt gör dem bättre på matte.

Och alla sjätteklassare klarade det nationella provet förra året. Med ett leende erkänner Nedzad Karaahmetovic att det inte går att veta om PFL-passen hade något att göra med det, men att morgonträningen åtminstone har inneburit att många har fått bättre kondition och en mer positiv inställning.

Biträdande rektorn Magnus Andersson är nöjd. Han tycker att de fick ett annat lugn på skolan redan under det första läsåret. Som han ser det är det klart att det märks om man tränar två gånger i veckan. Eleverna känner att de mår bättre, inte minst de som inte är så fysiskt aktiva annars.

- Satsningen har verkligen skapat ringar på vattnet - många skolor runt om i landet har börjat, säger Magnus Andersson.

Ministern vill se mer fysisk aktivitet i alla ämnen

# data[].attributes.attachment_link.description
Stadsdelen Geneta i Södertälje har blivit kall. Det är en riktig Tomas Ledin-morgon. Inte ett moln syns på himlen denna krispiga dag. Om 45 minuter börjar matematiklektionen för niorna på Kringlaskolan, men redan nu, kvart i åtta, står drygt 25 elever på skolgården.

# data[].attributes.attachment_link.description
På Rebbelberga skola i Ängelholm arbetar Joel Björn med organiserad rastverksamhet. Det stora målet med organiserad rastverksamhet är att ingen ska vara rädd

# data[].attributes.headline
Brain breaks – Svanspjätt | Pedagogsajten Familjen Helsingborg

# data[].attributes.subject
Brain breaks – Svanspjätt | Pedagogsajten Familjen Helsingborg

# data[].attributes.attachment_link.title
Brain breaks - Svanspjätt | Pedagogsajten Familjen Helsingborg

# data[].attributes.attachment_link.description
Svanspjätt går ut på att fånga så många svansar som möjligt. Det är en pulshöjande aktivitet som både kan användas som brain break och på rasten. Syftet med

# data[].attributes.headline
Rastaktiviteter på Västra Ramlösa skola | Pedagogsajten Familjen Helsingborg

# data[].attributes.subject
Rastaktiviteter på Västra Ramlösa skola | Pedagogsajten Familjen Helsingborg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
För det första, att starta upp en rastaktivitet är enkelt. Det enda som krävs är någon eller några pedagoger som vill vara mer än en rastvakt och som kan få tid till planering av den. Finns det på din skola så är det egentligen bara att köra igång då det finns mängder av tips på rastaktiviteter via olika sociala forum.

Anledning till att starta med rastaktiviteter kan vara många. Alltifrån tråkig utemiljö till att vilja minska konfliktfyllda raster, aktivera eleverna, öka gemenskapen på skolan och tryggheten för de elever som inte har någon att vara med osv osv...Men jag tycker även att rasten bör ses som en naturlig del av skoldagen med mycket lärande, både i den fria leken och i de styrda aktiviteterna.

Vår utemiljö - en typisk utemiljö

På Västra (som min skola kallas) har vi ca 500 elever i åk 1-6 + åk 9 och ca 70 elever i f-klassen som, än så länge, huserar i egen byggnad med tillhörande gård på andra sidan gatan. Skolans utemiljö ser väl ut som på många andra skolor. Den består just nu av en skolgård fylld av asfalt, lite sand och grus, några gungor, två klätterställningar, en liten bandyplan med konstgräs plus en multiarena/fotbollsplan med konstgräs. Det finns även basketkorgar och två bollplank.

Under rasten är fotbollsplanen full, och då menar jag överfull med 3-4 matcher igång samtidigt, med elever från samtliga årskurser. Den ena klätterställningen används flitigt av elever i årskurs 1 & 2 och bandyplanen används på olika sätt. Vi har nyligen tillsatt en skolgårdsgrupp med fokus på att utveckla utemiljön och en hinderbana har precis börjat anläggas. Tanken är att den ska gå runt en stor del av skolgården.

Förutsättningarna ser naturligtvis annorlunda ut på alla skolor och Västras utemiljö är inte sämst i stan. Men vid jämförelse med min förra arbetsplats, där det var massor av gröna ytor och små "skogar" att leka i, är det rena betongdjungeln. Det fick mig att undra vad eleverna gör på rasten här och tanken på att starta upp rastaktiviteter kom direkt.

Musik lockade våra elever

Jag började arbeta på Västra Ramlösa skola förra hösten och ville starta upp rastaktiviteter. Tillsammans med Cecilia, som också var nyanställd på skolan, med tankar och erfarenhet av raster från sin tidigare arbetsplats körde vi igång direkt. Våra rektorer tyckte att det var intressant och gav oss fria händer.

Vår plan var att börja i liten skala och fokusera på de yngre eleverna. Tisdagar och onsdagar på rasten mellan 9.30-10.00.

Det första vi gjorde var att införskaffa en portabel musikanläggning och jag skulle nog säga att det är en viktig investering för en lyckad rast. Det visade sig att många elever drogs till musiken och därmed ett större antal elever runt oss än vi hade tänkt, men mer om det senare.

En liten inventering av skolans lekmaterial visade att det i princip var obefintligt med leksaker på skolan. Vi gjorde en lista över saker vi tänkte oss behöva och hittade ett litet utrymme som efterhand förvandlades till en lekbod.

Första rasten - premiär för Rastskoj

Tisdagen den 1 september 2015 blev startskottet för Västras rastskoj. Vi dundrade på med musik och körde limbo. Vi målade även en flagga som var tänkt att vi skulle veckla ut varje rast för att visa var vi var någonstans. Flaggan blev fin men vi fick aldrig till någon bra "flaggstång" för att kunna använda den. Vi hade 30-40 elever som deltog i limbon. Dagen efter körde vi samma upplägg fast på en annan plats på skolgården med ännu fler deltagare.

Reflektionen efter första veckan var att vi måste "marknadsföra" rastskoj bättre. Vi började därefter att sätta upp schema för veckan på olika platser på skolan. Såhär i efterhand skulle vi gått runt i klasserna på skolan, presenterat oss och berättat om vår tanke med rastskoj.

Vi körde vidare med aktiviteter två raster i veckan under höstterminen med varierande antal deltagare. Vi testade klassiska lekar som "under hökens vingar", "kom alla små kycklingar" och hoppade hopprep. Vi använde oss av Facebooksidan Rastaktivisterna och introducerade populära lekar som "snappa vante", "svungboll" "spring-tre-i-rad".

På vårterminen var tanken att ha planerade aktiviteter varje dag men på grund av schemaläggning kunde vi bara lägga till torsdagen. Det bör vara två pedagoger som är med på aktiviteterna, en som håller i leken och en som lockar dit elever, förklarar vad vi gör och ser till att det går lugnt till i led osv. Men vår rastbod med leksaker blev klar och den höll öppet på måndagar och fredagar med musik strömmande ur stereon till elevernas glädje.

Vi hade raster under vårterminen med endast 4-5 aktiva barn men även raster där närmare 100 barn deltog. Anledning till att det är lite barn ibland kan bero på allt från en ointressant aktivitet till att de helt enkelt har något annat att leka med. De gånger vi lockat mest barn har varit vid tipsrundor eller poängjakt med lite priser till vinnarna.

I nästa inlägg från Västra Ramlösa kan du läsa om hur vi blivit fler pedagoger på rasten, vårt samarbete med äldre elever och om vi ser något resultat efter ett år med rastaktiviteter.
/Ola Åkerblom, Västra Ramlösa skola

# data[].attributes.attachment_link.description
För det första, att starta upp en rastaktivitet är enkelt. Det enda som krävs är någon eller några pedagoger som vill vara mer än en rastvakt och som kan få tid till planering av den. Finns det på din skola så är det egentligen bara att köra igång då det finns mängder av tips på rastaktiviteter via olika sociala forum.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hälsa on Drottninghögsskolan | På Drottninghögsskolan finns ett stort hälsoarbete som all personal på skolan är involverad i. Anledningen till skolans hälsoarbete är att vi ser ett stort samband mellan god hälsa och en högre måluppfyllelse. På Drottninghögsskolan fokuserar vi varje dag på mer rörelse...

# data[].attributes.headline
Många olika lekar och aktiviteter för alla åldrar | Idrottslarare.se

# data[].attributes.subject
Många olika lekar och aktiviteter för alla åldrar | Idrottslarare.se

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
rast skolrast rastlekar rastaktiviteter raster föreläsning

# data[].attributes.attachment_link.description
Lekrum är en sida som riktar sig till verksamheter där lärande är ett ledord

# data[].attributes.headline
Organiserade rastaktiviteter | Förstelärare i Svedala

# data[].attributes.subject
Organiserade rastaktiviteter | Förstelärare i Svedala

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det finns de barn som tycker att raster är det roligaste som finns. De sitter på lektionerna och längtar ut. De vet oftast precis vad de ska göra och vem de ska göra det med. De eleverna går ut på rasten med en härlig känsla. Sen har vi de andra eleverna. De elever som inte har några självklara lekkamrater att vara med och som inte riktigt vet vad de ska hitta på. En del av dem går ut och tänker att det fixar sig. De hittar någon att vara med och vågar fråga om de får vara med. Men det finns även de som har en klump i magen bara de tänker på rasten. De har ingen att vara med och inget att göra. Så får det inte vara tycker vi på Marbäck!

Sedan ett år tillbaka har jag dagligen sett vår fritidspedagog Bengt Olrud i ur och skur komma förbi mitt klassrumsfönster dragandes på sin vagn. Vagnen innehåller diverse lekredskap. Anledningen till detta är att han för ett år sedan startade organiserade rastaktiviteter på lunchrasten för Marbäcksskolans elever. Jag slutar aldrig att förundras över hans påhittighet när det gäller aktiviteter. Det kan vara allt från någon skapande aktivitet till trehjulingsrace på en hinderbana och allt där emellan. Vilken syn det var när tuffa femmor tävlade på små trehjulingar! Varje vecka sätter han upp ett schema över veckans aktiviteter. Det är roligt att se hur många som uppskattar hans arbete.

Idén till rastaktiviteterna uppkom när det diskuterades vad som behöver göras för just de elever som ofta är ensamma. Inspiration till aktiviteterna får Bengt dels från en Facebookgrupp där rastaktiviteter diskuteras och dels från idrottslektioner som han sedan modifierar. Grundtanken är att aktiviteterna ska vara korta. Ungefär fem minuter är lagom. Eleverna ska inte känna sig uppbundna hela rasten utan om de bara vill vara med en liten stund och sedan göra annat så är det ok.

En utvecklingsmöjlighet som det funderas på nu är om man kan ha fler som organiserar och därmed kanske ha mer än en aktivitet igång samtidigt. En bod på skolgården där man kan förvara allt material hade också underlättat.

En av de största vinsterna är att eleverna lär sig leka en massa lekar som de väljer att leka även när inte Bengt är ute. Många är de lekar som han har lärt eleverna, lekar där alla kan vara med. Yalla yalla och dunkgömme är några av favoriterna numera på skolans raster. Det som förvånar mig mest är dock att något som är relativt lätt att ordna, har så stora vinster för elevhälsan på skolan och relativt billig inte är ett självklart inslag på alla skolgårdar. Fram till för ett år sedan var det inte heller det hos oss. Jag önskar verkligen att det även framöver kommer att vara självklart med organiserade rastaktiviteter på Marbäck!
Att diskutera:

Hur arbetar ni för att alla elever ska känna en tillhörighet på rasten?

# data[].attributes.attachment_link.description
Det finns de barn som tycker att raster är det roligaste som finns. De sitter på lektionerna och längtar ut. De vet oftast precis vad de ska göra och vem de ska göra det med. De eleverna går ut på rasten med en härlig känsla. Sen har vi de andra eleverna.

# data[].attributes.headline
12 roliga rastlekar - tips från skolor i Halland — Region Halland

# data[].attributes.subject
12 roliga rastlekar - tips från skolor i Halland — Region Halland

# data[].attributes.attachment_link.title
12 roliga rastlekar - tips från skolor i Halland - Region Halland

# data[].attributes.attachment_link.description
Du är här: Start / Webbens sidhuvud / Broschyrer och rapporter / Vård och hälsa / Informationsmaterial / Folkhälsa / Förskola och skola / 12 roliga rastlekar - tips från skolor i Halland

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Beskrivning

Även kallad capture the flag eller catch the flag.

Två lag, två flaggor en rektangulär lekyta delad i två lika stora planhalvor med ett 2 meter rett "ingenmansland" mellan planhalvorna.
Storleken på "ingenmanslandet" varierar efter storleken på lekytan.

Varje planhalva har en bas i bortre änden där lagets flagga placeras, samt ett fängelse väl utmärkerat en bit ifrån basen. Målet är att ta motståndarnas flagga ur deras bas, springa över till sin egen bas och nudda sin egen flagga med motståndarnas.
Enkelt? Nja, det finns några hinder på vägen.

På sin egen planhalva och i "ingenmansland" är man säker (såvida man inte bär fiendeflaggan). Blir man tagen på motståndarnas sida blir man placerad i deras fängelse. Den som fångar en motståndare måste följa denna hela vägen till fängelset.

Bär man på motståndarnas flagga och blir tagen släpps flaggan rakt ner på marken, motståndaren som fångat en måste låta flaggan ligga och ta fången till fängelse. Man får INTE föra både flagga och fånge. Flaggan måste laget bära tillbaka till egen bas innan den kan stjälas av motståndarna igen. Här kan man ändra regeln om det tar för lång tid för laget att flytta sin flagga. Antingen tar man bort regeln eller sätter en tidsbegränsning för hur länge flaggan får ligga.

Även om man har hunnit över till egen planhalva med fiende flaggan kan man fortfarande bli tagen av motståndare. Fångas man då på egen planhalva släpper man flaggan till marken och följer med till finkan. DEN SOM FÅNGAT FLAGGBÄRAREN PÅ MOTSTÅNDARNAS PLANHALVA ÄR FREDAD OCH KAN INTE BLI TAGEN SÅ LÄNGE HAN HÅLLER I FÅNGEN.
Eventuellt kan den som fångade flaggbäraren bara få tillbaka flaggan att lägga tillbaka i egen bas igen.

Även om motståndarnas flagga ligger bara en meter utanför ens egen bas måste flaggan först bäras hem till sin bas innan den kan stjälas igen.

Istället för att försöka stjäla flaggan kan man befria fångade lagkompisar. Det gör man genom att rusa till motståndarnas fängelse utan att bli tagen, ta tag i en lagkamrat och föra denna hela vägen över till egen sida. När man eskorterar en fd fånge genom fiendeland kan man inte bli tagen. Det samma gäller om man bär sin egen flagga från motståndarnas sida till egen bas. Då kan man INTE bli fångad.

Lyckas man stjäla flaggan ur fiende basen, springa orörd hela vägen till egen bas och nudda lagets flagga med fiendens vinner laget rundan och får ett poäng. Alla fånga släpps fria, flaggorna placeras tillbaka till sina baser och en ny runda tar sin början! Urkul lek!

Reglerna här gäller för spel på en mindre yta. På större ytor justeras reglerna aningen. Man behöver inte följa fångar ur fängelset, flaggan kan bäras av flera spelare etc. Omständigheterna får avgöra regler!

# data[].attributes.attachment_link.description
Beskrivning Även kallad capture the flag eller catch the flag. Två lag, två flaggor en rektangulär lekyta delad i två lika stora planhalvor med ett 2 meter rett "ingenmansland" mellan planhalvorna. Storleken på "ingenmanslandet" varierar efter storleken på lekytan. Varje planhalva har en bas i bortre änden där lagets flagga placeras, samt ett fängelse väl utmärkerat en bit ifrån basen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gustav Sundh, fritidspedagog och "rastaktivist" på Sjöstadsskolan i Stockholm berätter om sitt arbete med att skapa en strukturerad rastverksamhet. En...

# data[].attributes.headline
Rastaktivisterna! -rasten som aldrig tar slut.

# data[].attributes.subject
Rastaktivisterna! -rasten som aldrig tar slut.

# data[].attributes.attachment_link.description
Log into Facebook to start sharing and connecting with your friends, family, and people you know.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hej, alla rast-vänner. Nu närmar sig påsken med stormsteg. Det är fortfarande kallt ute men vi tänker köra lite "Påsk-tema" på veckans rastaktiviteter. Måndag: "Snappa-Hönan"