# data[].attributes.body
https://lt.wikipedia.org/wiki/Dvinaris_cheminis_ginklas

# data[].attributes.headline
Sirijoje panaudotas cheminis ginklas: žuvo dešimtys civilių. Per nuodingų dujų ataką Sirijos šiaurės vakaruose, aktyvistų duomenimis, žuvo mažiausiai 58 civiliai, tarp jų nemažai vaikų, pranešė agentūra AFP. Tai pagrindžia daugybė socialiniuose tinkluose sklindančių šokiruojančių nuotraukų ir vaizdo įrašų, kurių autentiškumas kol kas dar nėra patvirtintas.

# data[].attributes.subject
Sirijoje panaudotas cheminis ginklas: žuvo dešimtys civilių. Per nuodingų dujų ataką Sirijos šiaurės vakaruose, aktyvistų duomenimis, žuvo mažiausiai 58 civiliai, tarp jų nemažai vaikų, pranešė agentūra AFP. Tai pagrindžia daugybė socialiniuose tinkluose sklindančių šokiruojančių nuotraukų ir vaizdo įrašų, kurių autentiškumas kol kas dar nėra patvirtintas.

# data[].attributes.body
Skaitykite daugiau:
https://www.alfa.lt/straipsnis/50158220/sirijoje-panaudotas-cheminis-ginklas-zuvo-desimtys-civiliu

# data[].attributes.body
Cheminis ginklas – cheminės kovinės medžiagos ir jų junginiai, kurie naudojami žudyti, sužaloti ar tam tikram laikui padaryti žmogų ar gyvūną neveiklų. Taip pat – įtaisai, kuriais cheminiai agentai pristatomi į veikimo vietą – cheminės aviacinės bombos, cheminiai artilerijos sviediniai, cheminės rankinės granatos, cheminiai aviacinio laistymo įtaisai ir t. t.

Cheminis ginklas buvo uždraustas 1925 m., bet daug kovinių cheminių medžiagų naudojama ūkyje, dalis pesticidų ir panašių medžiagų savo savybėmis prilygsta joms, o dirginančiosios (ašarinės) dujos naudojamos net buityje, savigynai.

# data[].attributes.body
Nervus paralyžiuojantys. Sutrikdo nervinių impulsų perdavimą iš smegenų ląstelėms. Ankstyvieji apsinuodijimo simptomai: lipni oda, pamėlynavusios lūpos, smarkus drebulys. Medžiagos gali būti vaisių, kamparo arba sieros kvapo. Jos yra patvarios.

Bendrojo poveikio. Trukdo perduoti deguonį raudoniesiems kraujo kūneliams. Apsinuodijimo simptomas – pamėlynuoja oda. Medžiagos gali būti karčiųjų migdolų arba persikų sėklų kvapo. Jos yra nepatvarios.

Sukeliantys pūliavimą. Sukelia odos bėrimus, žaizdas ir didelius pūlinius. Medžiagos gali būti česnako, garstyčių arba pelargonijų kvapo. Jos yra patvarios.

Dusinantys. Paveikia nosies ir gerklės gleivinę, plaučius, pažeidžiami audiniai, pasireiškia dusimas, žmogus gargaliuoja, šniokščia. Medžiagos gali būti džiūvančios žolės, suplėkusio šieno, supuvusių obuolių kvapo. Jos yra nepatvarios.

Ašariniai. Dirgina akis, sukelia ašarų tekėjimą, akių skausmą ar net laikiną apakimą.

https://www.google.com/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=1&cad=rja&uact=8&ved=0ahUKEwjC8pLz0IjbAhUjxKYKHfPFBSwQFggnMAA&url=https%3A%2F%2Flt.wikipedia.org%2Fwiki%2FCheminis_ginklas&usg=AOvVaw1mR_UUx8iEoQslUdzmvOlK

# data[].attributes.headline
Cheminio ginklo naudojimas I pasauliniame kare

# data[].attributes.subject
Cheminio ginklo naudojimas I pasauliniame kare

# data[].attributes.body
Cheminis ginklas I pasauliniame kare dažniausiai buvo naudojamas susilpninti, traumuoti ar sunaikinti priešininkų gynybos linijas. Šiuo laikotarpiu buvo naudojamos tokios priemonės kaip ašarinės dujos, ipritas, fosgenas, chloras ir kiti. Šios cheminės atakos buvo pagrindiniai ginklai I pasauliniame kare ir visame XX amžiuje. Nepaisant to, mirtys nuo dujų sudarė tik 4 procentus visų žuvusiųjų kare. Tai buvo dėl to, kad greitai buvo kuriamos apsisaugojimo priemonės, tarkim dujokaukės. Didelis cheminių junginių naudojimas šiame kare leido vystytis šiai pramonei, tad greitai populiarėjo ir sprogstamosios medžiagos. Dėl šių įvykių dažnai I pasaulinis karas vadinamas chemikų karu.

https://lt.wikipedia.org/wiki/Cheminio_ginklo_naudojimas_I_pasauliniame_kare

# data[].attributes.body
Lietuvos kariuomenės Gynybos štabo branduolinių, cheminių ir bakteriologinių ginklų karininkas kapitonas Mindaugas Navickas pasakoja cheminį ginklą Lietuvoje aptikęs, kai tarnavo Sprogmenų neutralizavimo kuopoje.

https://www.delfi.lt/news/daily/lithuania/cheminiu-ginklu-buta-ir-lietuvoje.d?id=77560553

# data[].attributes.headline
Buvau „Žiburio“ gimnazijos mokinė. Į žudynių vietą su drauge atėjome tos pačios dienos pavakare. Kapas judėjo, kalkės su krauju veržėsi, atrodė, kad kapas gyvas… Aplinkui daugybė pėdų, mėtėsi sandalų, vaikiškų kojinių. Tai pamačiusios, bėgome atgal uždususios, – praėjus 50 metų nuo šiurpių įvykių, kai Prienuose buvo nužudyta 1100 žydų, savo sūnui Vitui Rymantui Sidaravičiui pasakojo balbieriškietė Bronė Sidaravičienė.

# data[].attributes.subject
Buvau „Žiburio“ gimnazijos mokinė. Į žudynių vietą su drauge atėjome tos pačios dienos pavakare. Kapas judėjo, kalkės su krauju veržėsi, atrodė, kad kapas gyvas… Aplinkui daugybė pėdų, mėtėsi sandalų, vaikiškų kojinių. Tai pamačiusios, bėgome atgal uždususios, – praėjus 50 metų nuo šiurpių įvykių, kai Prienuose buvo nužudyta 1100 žydų, savo sūnui Vitui Rymantui Sidaravičiui pasakojo balbieriškietė Bronė Sidaravičienė.

# data[].attributes.body
http://www.gyvenimas.eu/2016/08/30/kiekvienas-zmogus-brangus/

# data[].attributes.headline
„Tirpitz“ buvo vienas iš dviejų vokiečių „Bismarck“ klasės laivų Antrajame pasauliniame kare. Kaip ir ne vienas kitas didžiulis ginklas, „Tirpitz“ ir „Bismarck“ buvo sukurti įbauginti Vokietijos priešus.

# data[].attributes.subject
„Tirpitz“ buvo vienas iš dviejų vokiečių „Bismarck“ klasės laivų Antrajame pasauliniame kare. Kaip ir ne vienas kitas didžiulis ginklas, „Tirpitz“ ir „Bismarck“ buvo sukurti įbauginti Vokietijos priešus.

# data[].attributes.body
Šios slėpynės nebuvo lengvos ne tik dėl didžiulių laivo gabaritų, bet ir dėl Norvegijoje dirbančių šnipų ir britų atkaklumo. „Tirpitz“ įgula kirto pakrantės medžius ir juos dėjo ant laivo denio, bandydama paslėpti „Tirpitz“ nuo oro žvalgybos. Taip pat buvo naudojama chlorsulfato rūgštis, kuri leido sukurti dirbtinį rūką.

Skaitykite daugiau: https://www.delfi.lt/mokslas/mokslas/mokslininkai-pastebejo-neiprasta-gamtos-reiskini-prie-norvegijos-fjordu-kur-per-kara-slepesi-ispudingas-vokieciu-laivas.d?id=77786161