# data[].attributes.body
svjetlost = elektromagnetski val

širenje elektromagnetskog vala se odvija brzinom svjetlosti

elektromagnetski valovi - različito djeluju na različite tvari, no svi su jednake prirode i šire se prostorom kao valovi

u 19. stoljeću ustanovljeno je da se svjetlosni val sastoji od električnoga i magnetskoga vala

izvor elektromagnetskog vala je ubrzano gibanje elekričnih naboja.

električni val je okomit na magnetski

stalna izmjena električnog i magnetskog polja ponavlja se i podržava u prostoru

zato se val ne rasprostire samo vodom i zrakom, već i zrakopraznim prostorom

                        c=λ•f

valna duljina obrnuto je razmjerna frekvenciji:

                        λ=c/f

# data[].attributes.body
neke se valne duljine mjere metrima, no svjetlost nanometrima

nanometar - milijarditi dio metra

valna duljina vidljive svjetlosti: 390 nm - 750 nm

# data[].attributes.body
- tekst zadatka: Otvoreni radio emitira na valu od 107. 3 MHz. Izračunajte valnu duljinu radiovalova.

-postupak: c = 300 000 km/s = 300 000 000 m/s
           λ = c/f
           λ = 300 000 000 m/s : (107.3 • 1 000 000 Hz)
           λ = 300 000 000 m/s : 107 300 000
           λ ≈ 2.8 m

-odgovor: Valna duljina radiovala iznosi približno 2.8 metara.

# data[].attributes.body
poredak jakosti zračenja po valnim duljinama čini elektromagnetski spektar

# data[].attributes.body
prisutno je u našem okruženju i stalno smo mu izloženi

postoji više vrsta zračenja

neke vrste: gama zračenje

rendgensko zračenje
ultraljubičasto zračenje
vidljivo zračenje (svjetlost)
infracrveno zračenje
mikrovalno zračenje
radiovalno zračenje

opaža se po učincima: infracrveno zračenje nas zagrijava                                                                        radiovalovi izazivaju električnu struju u antenama

ZAKLJUČAK: valovi imaju energiju

# data[].attributes.body
početkom 20. stoljeća ustanovljeno je da energija elektromagnetskih valova razlomljena u obroke

najmanji obrok: foton

fotoni se razlikuju po energiji koju prenose

energija koju prenose ovisi o valnoj duljini

kratke valne duljine - velika energija

velike valne duljine - mala energija

# data[].attributes.body
najveće valne duljine

obuhvaća valove valnih duljina 30 km - 1 mm

najmanje frekvencije

obuhvaća valove frekvencija 10 kHz - 3 000 GHz

proizvode se pomoću antena

primjenjuju se u telekomunikacijama

njima s prenose slikovni i govorni sadržaji preko cijele Zemlje, ali i svemirskih tijela

straživanjima radioizvora u svemiru bavi se radioastronomija

# data[].attributes.attachment_link.title
radioteleskop satelit tanjur antena 2.jpg

# data[].attributes.body
homogeno ispunjavaju svemir

valne duljine 1 - 300 mm

frekvencija ovisi o temperaturi izvora

prirodno ih emitiraju svi topli objekti

upotrebljavaju se u meteorologiji, telekomunikacijama (GPS, GSM, BLUETOOTH, WLAN) te u industriji, medicini, kućanstvu (mikrovalna pećnica)

za njihovu upotrebu se treba pažljivo pridržavati uputa o korištenju

istraživanjima kozmičkog zračenja u području mikrovalova bavi se radioastronomija

# data[].attributes.body
dio elektromagnetskog zračenja

valne duljine 400 nm - 750 nm

naše oči su prilagođene tom zračenju

njega vidimo

ono nas grije

# data[].attributes.body
otkrio ga je 1801. Johann Wilhelm Ritter

valne duljine kraće od vidljivih

približno oko 10 - 400 nm

pristiže iz visokih slojeva Sunčeve atmosfere

zbog njega tamnimo

može dovesti do opeklina ili čak raka

# data[].attributes.body
otkrio ga je W.C. Röntgen 1895. godine - za to otkriće dobio je Nobelovu nagradu 1901. godine (prva Nobelova nagrada)

još kraćih valnih duljina

0,001 - 10 nm

dobro prodire kroz tvari

koristi se pri medicinskim pretragama unutrašnjih organa

prirodni izvori tog zračenja: Sunce i vruća svemirska tijela

# data[].attributes.body
otkrili su ih 1898. Maria Curie-Skłodowska i Pierre Curie proučavajući prirodnu radioaktivnost

najkraćih je valnih duljina

visoke frekvencije

zrače ga radioaktivne tvari i neka svemirska tijela

ima najveću energiju

koristi se u medicini za uništavanje zloćutnog tkiva

# data[].attributes.body
otkrio ga je 1800. Frederick William Herschel

valne duljine kraće od radiovalnih

približno između 0,8 μm i nekoliko stotina mikrometara

atmosfera i tlo upijaju to zračenje

koristi se u električnim grijalicama, dajinskim upravljačima, dalekozorima i kamerama za noćno gledanje

# data[].attributes.body
sva elektromagnetska zračenja utječu na žive organizme

neki utjecaju blagotvorni

neki utjecaji štetni (štetno je sve što je prekomjerno)

prilikom uporabe rendgenskog i gama - zračenja treba se dobro zašt

# data[].attributes.body
http://www.enciklopedija.hr/natuknica.aspx?id=17633
http://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=59121
http://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=67437
http://proleksis.lzmk.hr/8857/
http://proleksis.lzmk.hr/45413/
http://proleksis.lzmk.hr/?s=zra%C4%8Denje
https://www.val-znanje.com/index.php/tekstovi/znanost/437-fotoni