# data[].attributes.body
Les prèvies etapes eren la Edat antiga i Edat mitjana entre l’any 476 - 1453/1492 i l’Edat moderna entre 1453/1492 - 1789.

És una etapa amb gran importància europea degut al Renaixement (S. XVI) , al Barroc (S. XVII)  i a l’Il·lustració i Neoclassicisme (S. XVIII).

La literatura catalana no té massa ressò per un conjunt de factors polítics, economics i sociolingüístics.

# data[].attributes.body
Al 1474 l’Unió dinàstica Castella i Aragó va fer que València, Catalunya i Balears mantenguin les lleis, l’influència cultural castellana > lingüística, Catalunya i València són bilingües, el català està en desavantatge i es perseguit pel poder i l’ús culte va acabar molt reduït.

Al 1492 el Descobriment d’Amèrica va comportar que el focus d’interès comercial i econòmic sigui el Mediterrani > Atlàntic. Perquè la ruta comercial a l’Atlàntic va agafar una gran importància, els territoris de la Corona d’Aragó van quedar exclosos i l’hegemonia econòmica i política era a Castella.

# data[].attributes.body
-Trasllat de la cort al centre de la Península

-Augmenta influència cultural castellana

-Castellanització classes nobles i privilegiades

# data[].attributes.headline
DESPLAÇAMENT DEL COMERÇ DEL MEDITERRANI A L’ATLÁNTIC

# data[].attributes.subject
DESPLAÇAMENT DEL COMERÇ DEL MEDITERRANI A L’ATLÁNTIC

# data[].attributes.body
-Conseqüència del descobriment d’Amèrica

-Permís reial per comerciar > s. XVIII

# data[].attributes.body
-Carles I, Felip I (II de Castella) i successors

-Territoris de parla catalana > pèrdua de contacte i relacions

-Particularsimes lingüístics (valencià, català, balear)

# data[].attributes.body
-Revolta de les Germanies (1519-1523)

-Guerra Segadors (1640-1652)

-Guerra de Successió (1701-1714)

Decrets de Nova Planta (1716)

# data[].attributes.body
-castellanització de l’aristocràcia dels antics territoris de la corona d’aragó

-utilització del castellà en la literatura culta

-pèrdua de poder de la burgesia catalana

-utilització del castellà en la literatura culta

-entrada de castellanismes en la literatura culta , especialment al s. xvii

-pèrdua de consciència d’unitat entre els diferents territoris de llengua catalana

# data[].attributes.body
Davallada general (quantitat i qualitat) de la literatura culta

Denominació Decadència per referir-se a aquests tres segles

Terme poc adequat > mantenen vitalitat:

Cultura (literatura) tradicional i popular

Altres manifestacions artístiques

Estigmatitza la literatura d’aquest període

Equiparació amb les literatures i moviments europeus:

Equiparació amb les literatures i moviments europeus:

literatura de l’edat moderna

renaixement, barroc i neoclassicisme

# data[].attributes.body
Moviment cultural i artístic

Expansió dels ideals de l’humanisme

Florència, s. XIV > Europa s. XV-XVI

Recuperació cultura clàssica grecollatina

Edat mitjana > etapa tenebrosa

Valors: ordre, serenitat, harmonia, bellesa, raó…

Concepció més antropocèntrica

Consolidació i dignificació de les llengües romàniques (gramàtiques)

Gran rellevància en el terreny de la política, les ciències i les arts plàstiques

Michelangelo Buonarroti (pintor, escultor, arquitecte i poeta)

Leonardo da Vinci (pintor, arquitecte, científic i escriptor)

Botticelli (pintor), Donatello (escultor), i un llarg etcètera

# data[].attributes.body
Els tòpics clàssics són:

Locus amoenus

Carpe diem

Beatus ille

# data[].attributes.body
Gèneres de tradició llatina

Ègloga

Elegia

Sonet (Petrarca)

Triomf del petrarquisme

Amor, naturalesa, mites clàssics

Garcilaso de la Vega

# data[].attributes.body
Literatura d’idees

Assaig > gènere de nova creació

Diàleg > tradició grecollatina

Erasme de Rotterdam, Niccoló Machiaveli, Joan Lluís Vives, Michel de Montaigne

# data[].attributes.body
Poeta més important d’aquest període

Home renaixentista: pintor, músic, escriptor

Homer, Virgili i Ovidi

Trobadors, Ausiàs March; Dant, Petrarca

Obra literària > cruïlla de diversos corrents

Antics i moderns

Cultes i populars

Màxim representant del petrarquisme

# data[].attributes.headline
CRISTÒFOR DESPUIG (1510-1580) > LOS COL·LOQUIS DE LA INSIGNE CIUTAT DE TORTOSA  (1557)

# data[].attributes.subject
CRISTÒFOR DESPUIG (1510-1580) > LOS COL·LOQUIS DE LA INSIGNE CIUTAT DE TORTOSA  (1557)

# data[].attributes.body
Prosa dialogada catalana més important del període

6 diàlegs que mantenen 3 personatges

Cavaller tortosí cultivat i conservador

Mercader mediocre i de religiositat senzilla

Cavaller valencià ponderat i diplomàtic

Anàlisi de diversos temes socials i polítics

Idees que defensa el cavaller tortosí

Defensa del patrimoni històric, natural i cultural de Tortosa

Al·legat a favor de Catalunya i la llengua catalana

Critica Espanya i els seus historiadors

# data[].attributes.headline
CRISTÒFOR DESPUIG (1510-1580) > LOS COL·LOQUIS DE LA INSIGNE CIUTAT DE TORTOSA  (1557)

# data[].attributes.subject
CRISTÒFOR DESPUIG (1510-1580) > LOS COL·LOQUIS DE LA INSIGNE CIUTAT DE TORTOSA  (1557)

# data[].attributes.body
Males collites successives > fam

Epidèmies i pestes > grans mortandats

Dificultats comercials

# data[].attributes.body
Concili de trent (1545-1563) > Contrareforma

Lluites entre catòlics i protestants

Monarques absoluts > imposar-se al Papa

# data[].attributes.body
Pèrdua de l’optimisme, la confiança en l’home, la raó, la ciència, el progrés de la humanitat…

Pessimisme, pèrdua de confiança en l’home que no es veu capaç de resoldre problemes sense Déu

# data[].attributes.body
Itàlia, finals s. XVI > Europa, s XVII-XVIII

Renaixement > visió universalista

Barroc > diversitat cultural i artística

Trets peculiars i diferenciats a cada país

Espanya i Anglaterra

Originalitat i experimentació (jocs visuals, efectisme, grandiositat, deformació…)

Impressionar el públic

Òpera i ballet > gèneres complexos de gran espectacularitat

# data[].attributes.body
Artificiositat, ornament, lluïment > impressionar

Aspectes negatius (misèria, lletgesa, defectes…)

Paròdia, caricatura, sàtira corrosives

Enfrontar-se al pessimisme de la realitat

# data[].attributes.headline
MOVIMENT ANTITÈTIC AL RENAIXEMENT (HARMONIA)

# data[].attributes.subject
MOVIMENT ANTITÈTIC AL RENAIXEMENT (HARMONIA)

# data[].attributes.body
Acusada consciència de la mort

Brevetat de la vida

La vida com a somni; el teatre de la vida

Caràcter efímer del plaer

Actitud essencialment pessimista

Emfatització de les tensions i contradiccions de la condició humana

Elements contraris: vida i mort; bellesa i lletjor; veritat i mentida; llum i foscor...

# data[].attributes.body
Artifici formal i conceptual

Recaragolament expressiu

Gust pel contrast i l’exageració (paradoxes, hipèrbatons, hipèrboles…)

Objectiu > impressionar i lluir-se

Sovint textos complicats d’entendre

Barreja de registres en una mateixa obra

(tràgic i còmic; grotesc i sublim…)

# data[].attributes.body
El Renaixement va ser sobretot italià però també té un fort accent espanyol:

-pintors:Zurbarán, Murillo, Velázquez

-escriptors:Lope de Vega, Calderón de la Barca, Luis Góngora, Francisco de Quevedo

-altres paisos:

Anglaterra > poeta John Donne

França > dramaturg Molière

-S. XVII > obres de dos grans mestres

Miguel de Cervantes

El ingenioso hidalgo don Quijote de la Mancha

William Shakespeare

# data[].attributes.body
-barroc català sota forta influència castellana

-imitació dels models barrocs castellans

-autors alternen l’ús del català amb el castellà

-influència dels temes i autors castellans (góngora, quevedo, gracián) és present en els autors catalans més representatius del període

# data[].attributes.body
-FRANCESC VICENT GARCIA (1579-1623), EL RECTOR DE VALLFOGONA

Extensa obra poètica

Diversitat de formes i temes i de registres

Sonets de gran elegància

Dècimes delicades de to sensual

Romanços burlescos i sàtires despietades

Poemes narratius amb referències socials

Poemes obscens i escatològics

Obra típicament barroca

Passa fàcilment del grotesc al sublim

Relacionat amb el conceptisme (Quevedo)

Gran fama pels poemes d’humor groller

“Vallfogonisme” > tendència a imitar aquest tipus d’obres grotesques

FRANCESC MULET (SANT MATEU, 1624- VALÈNCIA, 1675), EL PARE MULET

Escriptor satíric valencià

Frare dominic i predicador > catedràtic de la Universitat de València

Poesia satírica escatològica i barroera

Constantí Llombart > recuperació de la seua obra > manuscrits corruptes i de poc crèdit

Obres festives compostes segons antiga, general i molt raonable tradició, del pare Francesc Mulet, frare profés dominic (1876)

Obres:

Tractat del pet

Los amors de Melissenda

La infanta Tellina i el rei Matarot

# data[].attributes.body
JOSEP ROMEGUERA (?-1723)

En la prosa barroca del segle XVII, destaca l'obra Ateneo de Grandesa (1681) de Josep Romeguera (?-1723). Aquesta obra conté catorze reflexions de tema moral o filosòfic, anomenades eminències. Cada eminència consta de quatre parts: un aforisme, un comentari en prosa, un emblema (breu poema inspirat en un dibuix) i una glossa en prosa. L'estil de Romeguera és altament al·legòric i artificiós. Romeguera s'inspira en l'escriptor aragonès Baltasar Gracián.

# data[].attributes.body
FRANCESC FONTANELLA (1622-1701)

Peces teatrals més innovadores

1a etapa de la vida > Barcelona

Participa en festes cortesanes

Immers en l’ambient patriòtic i secessionista

Poesies amoroses i frívoles

Diferents pseudònims (Gilet; Fontano)

Relacionat amb el culteranisme (Góngora)

2a etapa de la vida (1652) > Perpinyà

Exili amb el  seu germà

Mor la seva segona muller > ingressa en l’orde dominicà

Poesia religiosa, de penediment

Glosses de temes bíblics o teològics

Tragicomèdia pastoral d’amor, firmesa i porfia (1642)

Lo desengany > obra en vers en què uns pastors, per resoldre els seus problemes amorosos, contemplen una farsa mitològica que representa les noces de Venus i Vulcà > teatre dins de teatre

# data[].attributes.body
-MORT CARLES II DE CASTELLA I ARAGÓ > GUERRA DE SUCCESSIÓ (1701-1715)

Felip de Borbó, duc d’Anjou > ABSOLUTISME

França

Castella

Botiflers

Arxiduc Carles d’Àustria > LIBERALISME

Anglaterra, Portugal, Holanda

Sacre Imperi Germànic

Corona d’Aragó

Vigatans i Maulets

-VENCEDOR > FELIP V D’ESPANYA

Decrets de Nova Planta (1707-1716)

Règim absolutista

De regnes  a províncies

# data[].attributes.body
Moviment científic i filosòfic s. XVIII

França i Anglaterra

Racionalisme

Visió totalitzadora del saber

Liberalisme polític + llibertat religiosa

Valors: progrés social, llibertat, tolerància

Mètodes d’investigació empírics

Separació de poders

Contracte social

Extensió de l’ensenyament > progrés social

Artísticament > Neoclassicisme

Recuperació dels grans ideals clàssics

Harmonia, serenor, utilitat educativa de l’art

Versemblança i contenció dels sentiments

Montesquieu,Voltaire, Rousseau, Diderot

# data[].attributes.body
confiança en el progrés i la raó

voluntat didàctica de les obres literàries, científiques, filosòfiques…

recuperació dels models clàssics grecollatins > neoclassicime

# data[].attributes.headline
LA IL·LUSTRACIÓ CATALANA,Les apologies de la llengua

# data[].attributes.subject
LA IL·LUSTRACIÓ CATALANA,Les apologies de la llengua

# data[].attributes.body
Fonamentalment en castellà

Impacte de la Nova Planta

Desprestigi de la llengua catalana

Consideració del català com a llengua vulgar

Català > allunyat de l’alta cultura

DENÚNCIES SOBRE LA SITUACIÓ DE LA LLENGUA > APOLOGIES:

JOSEP PAU BALLOT (1747-1821)

Gramàtica i apologia de la llengua catalana (1815)

Síntesi de les apologies i defenses del català s. XVII

Equiparació amb altres llengües europees

CARLES ROS (1703-1773)

Defensor i propagador de la llengua catalana

Precursor del renaixement literari valencià

Nombroses obres apologètiques

LLUÍS DE GALIANA (1740-1771)

Clara consciència lingüística

Depurar la llengua

Reeditar els clàssics

Rondalla de rondalles (1768)

# data[].attributes.headline
El teatre català neoclàssic. L’excepció menorquina

# data[].attributes.subject
El teatre català neoclàssic. L’excepció menorquina

# data[].attributes.body
-Menorca sota domini anglés (1708-1782) > recepció directa de la influència europea

-Joan Ramis i Ramis (1746-1819) > màxim exponent del teatre neoclàssic català

Estudis a Avinyó > contacte amb el Neoclàssicisme

Influència del dramaturg francés Jean Racine

Lucrècia (1769) > obra més important

Defensa de l’honestedat, de la llibertat i el bé comú per damunt dels interessos individuals

Escrita en alexandrins, amb cinc actes

Restabliment de la sobirania espanyola a Menorca > escriu en castellà

Activitat científica

Estudis sobre prehistòria d’arreu d’Espanya

Estudis sobre biologia de l’illa de Menorca

# data[].attributes.body
Il·lustrats > gran importància a l’educació

Instruccions per l’ensenyança de minyons (1749)

Tractat cabdal per a la pedagogia

Compendi de les matèries més diverses

Finalitat > ensenyar com instruir els infants

Defensa l’ús de la llengua materna

Obra de gran èxit

(set edicions en català, traduïda al castellà i francés)

Gran valor literari

# data[].attributes.headline
RAFAEL D’AMAT (1746-1818), BARÓ DE MALDÀ

# data[].attributes.subject
RAFAEL D’AMAT (1746-1818), BARÓ DE MALDÀ

# data[].attributes.body
Calaix de sastre (1769-1816)

Obra més extensa de l’Edat moderna (60 volums)

Estil no prou acurat

Temes tractats sense gaire profunditat

Crònica escrita per un aristòcrata benestant

Obra de gran interés documental

Imatge fidel de la seva època: gent, costums, manera de viure i pensar…

# data[].attributes.body
POESIA POPULAR

Nadales, corrandes, goigs, cançons d’amor…

Romancer català

El comte Arnau

PROSA POPULAR

Rondalles i llegendes

TEATRE POPULAR

Profà > entremesos o sainets

Religiós > la consueta del Misteri d’Elx, el cant de la Sibil·la...

LITERATURA DE CANYA I CORDILL

Fulls solts, estampes, plecs solts…

Baix preu > gran difusió

Relats en vers o en prosa, poemes, narracions fantàstiques, vides de sants...