# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Spelbarhet:

UR Skola

Längd

Titta UR Samtiden - Skolforum 2015

Bättre möten från och med nu

Möten upptar en stor del av vår arbetstid och kan många gånger tjäna som tidstjuvar, menar pedagogen och författaren Terese Raymond. Ofta slarvar vi med att göra en tydlig plan för mötet och vi glömmer det viktigaste, att mötet skall ha ett tydligt syfte. Terese visar här på verktyg för att förbereda, leda och följa upp ett möte. Med en tydlig struktur får mötesdeltagarna en chans att bidra på ett bra sätt. Inspelat den 26 oktober på Älvsjömässan i Stockholm. Arrangör: Skolforum.

# data[].attributes.attachment_link.title
Språket i ämnet: Att skriva sig till läsning - ASL

# data[].attributes.attachment_link.description
Eleverna i årskurs ett på Sätraskolan i Stockholm skriver en faktatext om ekorren och tillverkar en e-bok. Deras lärare, Cecilia Westblad, använder sig av ASL - att skriva sig till läsning. Att producera och ha en mottagare är viktigt för elevernas lärande. Och läroplanen betonar vikten att förstå och kunna använda digitala resurser.

# data[].attributes.headline
Lärarröster om IKT i matematikundervisningen 

# data[].attributes.subject
Lärarröster om IKT i matematikundervisningen 

# data[].attributes.body
Lärportalen: Matematikundervisning med digitala verktyg 1-3 I

# data[].attributes.attachment_link.title
Lärarröster om IKT i matematikundervisningen, åk 1-3

# data[].attributes.headline
Lärarröster om IKT i matematikundervisningen

# data[].attributes.subject
Lärarröster om IKT i matematikundervisningen

# data[].attributes.body
Lärportalen: Matematikundervisning med digitala verktyg 4-6 I

# data[].attributes.attachment_link.title
Lärarröster om IKT i matematikundervisningen, åk 4-6

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitalt berättande – svenska årskurs 1 grundskola

# data[].attributes.attachment_link.description
Filmen är framtagen i Skolverkets kompetensutvecklingsinsats inom digitalisering.

# data[].attributes.body
Lärportalen

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolverkets moduler för kollegialt lärande

# data[].attributes.body
Moment A: Individuell förberedelse. TA del av material, läs, se film osv. För anteckningar.
Moment B: Kollegialt arbete. Diskutera, planera förbered.
Moment C: Aktivitet. Genomför den undervisningsaktivitet ni planerat i moment B.
Moment D: Gemensam uppföljning

# data[].attributes.headline
Hülyas blogg med konkreta lektionstips bl.a.

# data[].attributes.subject
Hülyas blogg med konkreta lektionstips bl.a.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den ökade mångfalden i dagens samhälle innebär utmaningar och ställer nya krav på skolan. Klassrummen idag kännetecknas av elever med språklig och kulturell mångfald. Med tanke på att vi möter barn och unga som är nya i svenska språket men kan ett- eller flera andra språk behöver vi "tänka om" i vår undervisning. Vi behöver gå ifrån den enspråkiga skolmiljön och ta tillvara på flerspråkiga elevers språkliga resurser, även om elevernas resurser är på språk som vi lärare inte behärskar. Detta för att visa vilken resurs flerspåkighet är i elevens lärande men också för individen och samhället. Lärare kan göra stor skillnad men det kräver också en organisation på skolan där lärare får förutsättningar och tid att kunna arbeta enligt forskning. I det här inlägget beskriver jag kort varför vi i skolan inte bara ska tolerera utan medvetet och aktivt arbeta och planera in hur modersmålet (eller elevens starkaste språk) kan vara stöd i elevernas språk - och kunskapsutveckling. I inlägget finns det tips på webbsidor för att arbeta med flera språk (har du några tips får du gärna skriva ned dessa i kommentarsfältet) och jag avslutar med att länka till tidigare publicerade inlägg med konkreta exempel på hur jag har jobbat med translanguaging med nyanlända elever i grundskolan.

Under föregående vecka hade jag förmånen att lyssna professor Jim Cummins som föreläste på Karlstad Universitet. Jag behöver säkert inte överatala någon om hur bra jag tyckte föreläsningen var, för den var väldigt bra, informativ, inspirerande och konkret. Många känner säkert till Cummins Fyrfältare där han lyfter fram och visualiserar vilken nivå aktiviteter och undervisning med flerspråkiga elever bör ligga på. Detta för att eleverna ska ligga på utvecklingszonen och mötas av höga förväntningar och hög stöttning. Det är ganska vanligt att man lägger undervisningen på elevens andraspråksnivå med en för enkel nivå på andraspråket och inte ställer krav på andraspåkselever utifrån deras kognitiva nivå. Cummins och flera andra forskare lyfter fram vikten av höga förväntningar och tilltro till elevernas förmåga. Ju mer eleverna lär sig, desto mer stärks elevernas självbild vilket ökar deras engagemang i studierna. I sin föreläsning gav Cummins exempel på en pakistansk elev som beskrev sin första tid i den engelska skolan. Hon beskrev sin första tid med undervisning som innebar att fylla i meningslösa uppgifter med låg kognitiv nivå, som att färglägga bilder. (Läs gärna mer om Cummins föreläsning och förväntningar i länkat inlägg i bloggen: I huvudet på en SVA-fröken. Tack Ulrika Kyrk för dina tankar!)
"Här talar vi endast svenska!"
Oftast är det vår okunskap och rädsla som leder till tillsägelser och regler där vi vill eleverna väl (jag vill i alla fall tro det) Vi uttrycker oss med: "I skolan talar vi svenska", "Tala inte arabiska, tala svenska". Vill man att eleverna ska tala svenska kan man istället säga: "Ska vi försöka säga det på svenska?Eller förmedla att man just under det här tillfället ska försöka ta det på svenska, men att man kan använda modersmålet som stöd. Det kan vara så att vi tror att språk ska hållas isär och att elever blir förvirrade av att använda flera språk eller så kan det bero på att vi inte vill skapa utrymme för eleverna att säga eleka saker till varandra. Men vad säger det om vår tilltro på elevernas språk?Det vi säger förmedlar attityder om flerspråkighet där vi oftast överordnar svenska språket och tar ifrån barn och ungdomar de positiva möjligheter som flerspåkighet kan innebära för individen och samhället. Denna syn är också vanlig bland föräldrar, oavsett hur välutbildade föräldrarna är. I alla välvilja kan föräldrar förbjuda sina barn att tala sitt modersmål hemma i hopp om att de då ska utveckla det svenska språket. Men bara för att man lär sig ett nytt språk innebär det inte att man ska sluta använda och utveckla det språk man behärskar. Tvärtom så berikar språk varandra.

Sverige är i hög grad ett mångkulturellt och flerspråkigt samhälle med flerspråkiga elever - därför behöver skolan bedriva en undervisning som bygger på andraspråksforskning. Cummins lyfte fram andraspråksforskning och visade konkreta exempel på hur elevernas flerspråkighet kunde användas i verkligheten. Det vill säga hur man kan stötta flerspråkiga elever i deras språk- och kunskapsutveckling. De exempel Cummins visade var inte enbart texter, bilder och filmer som elever hade skapat med alla sin språk, utan vi fick även ta del av elevernas perspektiv och åsikter, på vilket sätt elevernas språkliga resurser stöttade andraspråksutvecklingen. Kloka elever bekräftade hur deras modersmål hjälpte dem att lära sig det nya språket och lära sig om språket. Jag rekommenderar alla lärare i skolan att läsa Cummins bok.
Eleven språk- som problem eller som en resurs för lärande?
Om vi i skolan intar en negativ attityd till elevernas språk kan eleverna på sikt ta över den negativa attityden, trots att deras språk är en resurs och en del av elevernas identitet. Därför är det också viktigt att inte förbjuda elevernas modersmål. I antologin Nyanlända, interkulturalitet och flerspråkighet i klassrummet skriver professor Eva Sundgren i sitt kapitel bland annat om språkattityder och dess påverkan. Det ges exempel från Tornedalen där barn under 1900-talet förbjöds att tala sitt modersmål finska, ett förbud som inte begränsades till klassrummen utan även gällde rasterna på skolan. Denna attityd lever kvar i många skolor, men också i samhället.

Vår syn påverkar mer än vad man kan tro. Lärarens attityd och förhållningssätt till flerspråkighet påverkar undervisningen och aktiviteterna som planeras in. Ofta är det också så att man som lärare känner hopplöshet och tror att man måste kunna elevernas språk för att kunna planera in aktiviteter där eleverna kan ta hjälp sina språk. Ja, det hade ju naturligtvis underlättat att man kunde alla språk som talas av eleverna- men det är inte nödvändigt.
Synen på flerpråkighet som ett språksystem
Till skillnad från tidigare forskning betraktas idag språk och tvåspråkighet som att språk är delar av en komplett språklig helhet som kompletterar varandra.Under sin föreläsning visualiserade Cummins detta med en bild på två dolda isberg överlappade på varandra. Enligt Cummins tar de dolda delarna av isbergen inte plats i olika delar av våra hjärnor. De uppstickande topparna av isberget är de delar som syns och representerar de enskilda språken. Trots olika synliga delar av språken ingår de alltså i ett gemensamt språksystem (under vattenytan på isberget). Inom translanguaging ifrågasätter man om det överhuvudtaget går att tala om första- och andraspråk. I en annan konferens, Symposium 2015, lyfte Ofelia Garcia fram språkförmågan som ett dynamiskt och komplext nätverk där språken flätas in i varandra (du kan läsa mer i antologin Flerspråkighet som resurs ). Garcia lyfter fram två strategiska principer som lärare bör ha för att för att lyckas med translanguaging:

1. Social rättvisa: Alla språk har lika värde och är en källa till kunskap och lärande. Att inte värdera den ena språket högre än det andra.

2. Social praktik: Gäller den praktiska undervisningen som lärare planerar och tillämpar. Här ska elevernas språkliga resurser användas i meningsfulla sammanhang med aktiviteter som som inte enbart är stöd för stunden utan ger eleverna strategier på hur flerspråkiga resurser kan användas för lärande.

Min erfarenhet i arbetet med nyanlända elever är att jag som lärare inte behöver kunna alla språk som talas i klassrummet, men jag kan visa eleverna på strategier för hur de kan använda sitt modersmål som stöd för lärande. Genom att kommunicera med studiehandledare, söka på webbresurser kan jag förbereda språklig stöttning på språk som talas i klassrummet. Jag kan organisera min undervisning så att de elever som talar samma språk har möjlighet att bearbeta språk- och ämnesstoff på sitt modersmål. När de talar på ett språk de behärskar pratar de också om det svenska språket. Eleverna kan uppmanas till att tänka och skriva på sitt modersmål för att sedan tillsammans med en studiehandledare och översättningsverktyg bearbeta och översätta till svenska språket.

Detta bildspel kräver JavaScript.

För att ta del av hur du medvetet kan använda dig av tranlanguaging i undervisningen, kika in på Nationellt Centrum i svenska som andraspråk som har samlat artiklar, föreläsningar och filmer:
http://www.andrasprak.su.se/om-oss/vanliga-fr%C3%A5gor/grundskola/vad-inneb%C3%A4r-translanguaging-1.265067 Tips på flerspråkiga som ni hittar på webben!
En Wiki med lärresurser på olika språk: https://studiehandledning.wikispaces.com/

Vivlio förlag säljer tvåspråkiga böcker: http://www.vivlio.se/

Inläsningstjänst har studiestöd på modersmålet: https://www.inlasningstjanst.se/studiestod.html
Webbresurser som är flerspråkiga
Matematik på flera språk: Webbmatte

Matematik med ordlistor med bilder från Gleerups: Koppargruvan, Silvergruvan, Guldgruvan har kompletterade material, se under extramaterial under respektive bok du är intresserad av. Exempel på hur det kan se ut:
https://www.gleerups.se/gleerups/extramaterial/f-6/pdf-filer/40649782_guldgruvan_matteord_ara.pdf
Matteordlistor Tema Modersmål:
http://modersmal.skolverket.se/sites/svenska/index.php/arkiv/164-uncategorised/1611-mattebegrepp
Begreppsordlistor arabiska från Liber förlag: https://www.liber.se/Kampanjer/Grundskola-kampanj/Begreppslistor-pa-arabiska-i-SO-NO-och-teknik/

Studi har videon med undertexter på flera språk, kika i deras YouTubekanal: https://www.youtube.com/user/StudiSverige/videos

Liber har även webbappar för fler läromedel i olika ämnen, sök på webbapp på deras hemsida och det läromedel ni använder. Så här kan det se ut:

Detta bildspel kräver JavaScript.
Modersmålet som verktyg och tankeredskap- Mina tidigare inlägg här på bloggen
Se följande blogginlägg med exempel på hur vi har använt oss av elevernas flerspråkighet som resurs:
https://frokenhulya.wordpress.com/2014/12/07/att-se-flersprakighet-som-en-rikedom/ https://frokenhulya.wordpress.com/2015/09/13/kreativ-presentation-pa-flera-sprak/ https://frokenhulya.wordpress.com/2015/04/13/i-mitt-klassrum-att-forutspa-med-sekvensbilder/ https://frokenhulya.wordpress.com/2015/02/23/i-mitt-klassrum-sprakutvecklande-arbetssatt-digitala-verktyg/ https://frokenhulya.wordpress.com/2014/10/10/en-komponentrapport-bearbetas-pa-elevernas-modersmal/ https://frokenhulya.wordpress.com/2014/10/10/hur-skaller-en-hund-pa-ett-annat-sprak/ https://frokenhulya.wordpress.com/2013/11/12/valla-jag-forstar-studiehandledning-i-mitt-klassrum/ Små medel kan göra stor skillnad och effekterna av att lyckas i skolan kan ändra livschanserna för unga människor!
Lycka till!

iyi şanslar!

Hülya
Lästips
Detta bildspel kräver JavaScript.
Referenser
Cummins, Jim, Flerspråkiga elever: effektiv undervisning i en utmanande tid, Första utgåvan, Natur & Kultur, Stockholm, 2017

Kindenberg, Björn (red.), Flerspråkighet som resurs: symposium 2015, Första upplagan, Stockholm, 2016

Lahdenperä, Pirjo, (red) Nyanlända, interkulturalitet och flerspråkighet i klassrummet, Första upplagan, Stockholm, 2017

Specifikt för förskolan:

Håland Anveden, Pia, Den inkluderande förskolan en handbok ; språk och kunskapsutvecklande pedagogik för lek, omsorg och trygghet i flerspråkiga grupper, Hallgren & Fallgren, Stockholm, 2017

# data[].attributes.attachment_link.description
Den ökade mångfalden i dagens samhälle innebär utmaningar och ställer nya krav på skolan. Klassrummen idag kännetecknas av elever med språklig och kulturell mångfald. Med tanke på att vi möter barn och unga som är nya i svenska språket men kan ett- eller flera andra språk behöver vi "tänka om" i vår undervisning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alla elever ska känna att de är trygga i skolan. Lärare och annan skolpersonal ska arbeta förebyggande för att eleverna ska få en god studiemiljö. I det arbetet bör frågor om nätet och sociala medier ingå, eftersom dessa är en stor del av elevernas skolvardag och fritid.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I artikeln "Arbeta med digitala verktyg och källkritik redan i förskolan" kan du läsa om hur lärare i förskola och förskoleklass kan utveckla arbetssätt som kombinerar digitala verktyg och medier med lek och undervisning.
Arbeta med digitala verktyg och källkritik redan i förskolan
I artikeln "Källkritik i förskoleklass" besöker vi några skolor där lärare och bibliotekarier tagit sagan Superundersökarna som utgångspunkt för det källkritiska arbetet. '
Källkritik i förskoleklass
Källkritik för elever i årskurs F-6

Utgå från filmen "Källkritik för yngre elever".

Har ni liknande samarbete med en bibliotekarie och hur är samarbetet organiserat?

Om inte, vad beror det på?

Diskutera hur det ser ut i er verksamhet.

Att jämföra webbplatser är ett exempel på ett ganska vanligt sätt att introducera källkritik i skolan. Eleverna får ta reda på vem som står bakom webbplatsen och varför den är gjord. Hur brukar ni introducera källkritik för eleverna i er verksamhet?

Inom vilka moment och ämnen arbetar ni med att stärka elevernas källkritiska förmåga?

Diskutera om det finns fler moment och ämnen där källkritik kan integreras.

Diskutera hur ni kan gå vidare och utveckla arbetssättet.

Hur kan det källkritiska tänkandet integreras i allt skolarbete?

Utgå från artikeln "Förskoleklasser källspanar".

Hur ser ni på att börja diskutera sådana frågor med yngre elever? Diskutera i gruppen.

Utbyt gärna fler idéer om hur lärare kan få in källkritik tidigt i undervisningen.

Utgå från artikeln "Malmöelever nosar på nätet".

Vad tänker ni om att använda skönlitteratur, till exempel sagor, som utgångspunkt för källkritisk diskussion istället för faktatexter i böcker och på internet?

Utgå från BRUK - Skolverkets verktyg för självskattning.

I BRUK finns självskattningsfrågor som har med källkritik och kritisk granskning att göra. Gå igenom frågorna och diskutera hur väl ni tycker detta stämmer med hur undervisningen ser ut på er skola.

Hur arbetar ni med att granska källor

I filmen i del 2 visas en enkel modell för hur ni kan diskutera källkritik med elever och i artiklarna presenteras andra idéer för källkritiskt arbete. Välj ett eller flera av arbetssätten och pröva med era egna elever. Om tid finns bjud in kollegor som observatörer. Be dem gärna att föra anteckningar, filma eller fotografera för att ha dokumentation att utgå från under momentet Reflektera.

Om ni inspireras av filmen kan ni använda bifogade analysschema för kritisk granskning av webbsidor. Självklart går det lika bra att skapa ett eget formulär.

Formulär - källkritik vid webbesök (excel, 32 kB)

Mallen som används i filmen är inspirerad av Skolverkets checklista för källkritik på internet. I den listas några frågor som kan ställas vid källkritisk granskning av en webbsida. Checklistan är gjord för att användas tillsammans med yngre elever.
Checklista för källkritik
Tips från lärarkollegor för källkritiskt arbete
Många lärare och skolbibliotekarier vill dela med sig av sitt arbete med källkritik i klassrummet. Här är deras viktigaste råd till kollegor ute i landet. Tipsen kommer från lärare och skolbibliotekarier som blivit intervjuade av Skolverket om sitt källkritiska arbete.

Utmaningar i källkritik i låg- och mellanstadiet

Reflektera:

När ni återsamlas efter att ha prövat någon av metoderna med elever ska alla reflektera över frågorna nedan.

Hur fungerade det att genomföra lektionen?

Vad var lätt?

Vad var svårt?

Blev det som jag förväntat mig? Varför? Varför inte?

Vad blev det för reaktioner från elever?

Förstod eleverna nyttan med att träna källkritiskt tänkande?

Hur gick det?

Har arbetet med materialet påverkat er att samarbeta med skolans bibliotekarie (eller bibliotekarie på folkbiblioteket)?

Hur har arbetet med materialet påverkat er jämfört med hur ni jobbade tidigare med källkritik?

Finns det någon skillnad och vad består den i? Upplever ni det olika i gruppen och vad kan det i så fall bero på?

Det här materialet vill inspirera lärare att ha källkritiska moment i undervisningen och att gärna göra det tillsammans med skolans bibliotekarie om sådan finns.

Utveckla arbetet med källkritik

Planera för fortsättningen:

Planera fortsatt arbete, uppföljning och utveckling.

Behöver ni lära er mer om att integrera källkritisk diskussion i undervisningen?

Hur kan det källkritiska tänkandet integreras i allt skolarbete?

Hur kan ni utveckla samarbetet med skolans bibliotekarie om sådan finns?

Hur ska ni arbeta för att komma vidare?

Hur säkerställer ni att utvecklingsarbetet leder dit ni vill?

Hur sprider ni era erfarenheter till andra på skolan eller till andra skolor?

Frågeställningar

# data[].attributes.attachment_link.description
I artikeln "Arbeta med digitala verktyg och källkritik redan i förskolan" kan du läsa om hur lärare i förskola och förskoleklass kan utveckla arbetssätt som kombinerar digitala verktyg och medier med lek och undervisning. Arbeta med digitala verktyg och källkritik redan i förskolan I artikeln "Källkritik i förskoleklass" besöker vi några skolor där lärare och bibliotekarier tagit sagan Superundersökarna som utgångspunkt för det källkritiska arbetet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi arbetar för att alla barn och elever ska få en utbildning som är likvärdig och av god kvalitet i en trygg miljö.

# data[].attributes.attachment_link.title
Geografiska fältstudier och GIS i undervisningen - Skolverket

# data[].attributes.attachment_link.description
Fältstudier i geografiundervisningen ger eleverna möjlighet att undersöka sin omvärld med alla sina sinnen. Det är ett roligt och kreativt arbetssätt som stimulerar elevernas upptäckarglädje.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I kursplanen under rubriken Slöjdens arbetsprocesser, tredje punkten har skrivelsen "såväl med som utan digitala verktyg" lagts till. Så här står det:
Två-och tredimensionella skisser, modeller, mönster och arbetsbeskrivningar, såväl med som utan digitala verktyg. Hur de kan läsas, följas och kopplas till matematiska beräkningar.
Skisser, modeller, mönster och arbetsbeskrivningar kan vara av olika slag. De kan utgöras av allt från enkla skriftliga eller illustrerade arbetsbeskrivningar och idéskisser till skalenliga ritningar och tredimensionella modeller. Progressionen ligger i att kunna göra enkla skisser och arbeta efter enkla instruktioner i de tidiga skolåren, till att eleverna i de senare skolåren i större utsträckning ska kunna använda skisser och modeller för idéutveckling och för att mer generellt tolka olika typer av beskrivningar. Exempel på digitala verktyg kan vara ritprogram, 3D-animering och modellering och verktyg för designskapande.

Eleverna ska också möta hur skisser, modeller, mönster och arbetsbeskrivningar kopplas till matematiska beräkningar. Det kan till exempel handla om beräkningar av materialåtgång, skala och geometriska figurer och kan ske såväl med som utan digitala verktyg.
Läs artikeln om hur lärarna Erika och Elisabet arbetar med digitala verktyg i slöjden
Frågor att fundera kring och diskutera

Vilka digitala verktyg har ni tillgång till och hur använder ni dem idag för att arbeta med skisser, modeller, mönster eller arbetsbeskrivningar?

Har ni hittat några bra program eller appar som ni tycker fungerar i er verksamhet?

Vilka förutsättningar har ni på er skola? Vilket är ert nästa steg för att arbeta med skisser, modeller, mönster och arbetsbeskrivningar digitalt?

# data[].attributes.attachment_link.title
Digital kompetens och slöjd - Skolverket

# data[].attributes.attachment_link.description
I kursplanen under rubriken Slöjdens arbetsprocesser, tredje punkten har skrivelsen "såväl med som utan digitala verktyg" lagts till. Så här står det: Två-och tredimensionella skisser, modeller, mönster och arbetsbeskrivningar, såväl med som utan digitala verktyg. Hur de kan läsas, följas och kopplas till matematiska beräkningar. Skisser, modeller, mönster och arbetsbeskrivningar kan vara av olika slag.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digital kompetens och samhällskunskap - Skolverket

# data[].attributes.attachment_link.description
Barn och elever behöver utveckla en förståelse för hur digitaliseringen påverkar både individen och samhället. Det kan ämnet samhällskunskap bidra till.

# data[].attributes.body
Filmen som visades på ALM.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Grundläggande värden

Skolväsendet vilar på demokratins grund. Skollagen (2010:800) slår fast att utbildningen inom skolväsendet syftar till att elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Var och en som verkar inom skolan ska också främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö.

Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan ska gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av kristen tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Undervisningen i skolan ska vara icke-konfessionell.

Skolans uppgift är att låta varje enskild elev finna sin unika egenart och därigenom kunna delta i samhällslivet genom att ge sitt bästa i ansvarig frihet.

Förståelse och medmänsklighet

Skolan ska främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse. Omsorg om den enskildes välbefinnande och utveckling ska prägla verksamheten. Ingen ska i skolan utsättas för diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning, ålder eller funktionsnedsättning eller för annan kränkande behandling. Sådana tendenser ska aktivt motverkas. Främlingsfientlighet och intolerans måste bemötas med kunskap, öppen diskussion och aktiva insatser.

Det svenska samhällets internationalisering och den växande rörligheten över nationsgränserna ställer höga krav på människors förmåga att leva med och inse de värden som ligger i en kulturell mångfald. Medvetenhet om det egna och delaktighet i det gemensamma kulturarvet ger en trygg identitet som är viktig att utveckla tillsammans med förmågan att förstå och leva sig in i andras villkor och värderingar. Skolan är en social och kulturell mötesplats som både har en möjlighet och ett ansvar för att stärka denna förmåga hos alla som arbetar där.

Saklighet och allsidighet

Skolan ska vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Den ska framhålla betydelsen av personliga ställningstaganden och ge möjligheter till sådana. Undervisningen ska vara saklig och allsidig. Alla föräldrar ska med samma förtroende kunna skicka sina barn till skolan, förvissade om att barnen inte blir ensidigt påverkade till förmån för den ena eller andra åskådningen.

Alla som verkar i skolan ska hävda de grundläggande värden som anges i skollagen och i denna läroplan och klart ta avstånd från det som strider mot dem.

En likvärdig utbildning

Undervisningen ska anpassas till varje elevs förutsättningar och behov. Den ska främja elevernas fortsatta lärande och kunskapsutveckling med utgångspunkt i elevernas bakgrund, tidigare erfarenheter, språk och kunskaper.

Skollagen föreskriver att utbildningen inom varje skolform och inom fritidshemmet ska vara likvärdig, oavsett var i landet den anordnas. Normerna för likvärdigheten anges genom de nationella målen. En likvärdig utbildning innebär inte att undervisningen ska utformas på samma sätt överallt eller att skolans resurser ska fördelas lika. Hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar och behov. Det finns också olika vägar att nå målet. Skolan har ett särskilt ansvar för de elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen för utbildningen. Därför kan undervisningen aldrig utformas lika för alla.

Skolan ska aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem, bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolan har ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster. Den ska därför ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet.

Rättigheter och skyldigheter

Skolan ska klargöra för elever och föräldrar vilka mål utbildningen har, vilka krav skolan ställer och vilka rättigheter och skyldigheter elever och deras vårdnadshavare har. Att den enskilda skolan är tydlig i fråga om mål, innehåll och arbetsformer är en förutsättning för elevers och vårdnadshavares rätt till inflytande och påverkan. Det är inte minst viktigt som underlag för den enskildes val i skolan.

Det är inte tillräckligt att i undervisningen förmedla kunskap om grundläggande demokratiska värderingar. Undervisningen ska bedrivas i demokratiska arbetsformer och förbereda eleverna för att aktivt delta i samhällslivet. Den ska utveckla deras förmåga att ta ett personligt ansvar. Genom att delta i planering och utvärdering av den dagliga undervisningen och få välja kurser, ämnen, teman och aktiviteter, kan eleverna utveckla sin förmåga att utöva inflytande och ta ansvar.

Skolans uppdrag

Skolans uppdrag är att främja lärande där individen stimuleras att inhämta och utveckla kunskaper och värden. Skolan ska i samarbete med hemmen främja elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Skolan ska präglas av omsorg om individen, omtanke och generositet. Utbildning och fostran är i djupare mening en fråga om att överföra och utveckla ett kulturarv - värden, traditioner, språk, kunskaper - från en generation till nästa. Skolan ska vara ett stöd för familjerna i deras ansvar för barnens fostran och utveckling. Arbetet måste därför ske i samarbete med hemmen.

Skolan har i uppdrag att överföra grundläggande värden och främja elevernas lärande för att därigenom förbereda dem för att leva och verka i samhället. Skolan ska förmedla de mer beständiga kunskaper som utgör den gemensamma referensram alla i samhället behöver. Eleverna ska kunna orientera sig i en komplex verklighet, med ett stort informationsflöde och en snabb förändringstakt. Studiefärdigheter och metoder att tillägna sig och använda ny kunskap blir därför viktiga. Det är också nödvändigt att eleverna utvecklar sin förmåga att kritiskt granska fakta och förhållanden och att inse konsekvenserna av olika alternativ.

Språk, lärande och identitetsutveckling är nära förknippade. Genom rika möjligheter att samtala, läsa och skriva ska varje elev få utveckla sina möjligheter att kommunicera och därmed få tilltro till sin språkliga förmåga.

Skapande arbete och lek är väsentliga delar i det aktiva lärandet. Särskilt under de tidiga skolåren har leken stor betydelse för att eleverna ska tillägna sig kunskaper. Skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen.

En viktig uppgift för skolan är att ge överblick och sammanhang. Skolan ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt vilja till att pröva egna idéer och lösa problem. Eleverna ska få möjlighet att ta initiativ och ansvar samt utveckla sin förmåga att arbeta såväl självständigt som tillsammans med andra. Skolan ska därigenom bidra till att eleverna utvecklar ett förhållningssätt som främjar entreprenörskap.

I all undervisning är det angeläget att anlägga vissa övergripande perspektiv. Genom ett historiskt perspektiv kan eleverna utveckla en förståelse för samtiden och en beredskap inför framtiden samt utveckla sin förmåga till dynamiskt tänkande.

Genom ett miljöperspektiv får de möjligheter både att ta ansvar för den miljö de själva direkt kan påverka och att skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och globala miljöfrågor. Undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling.

Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang och för att skapa internationell solidaritet samt förbereda för ett samhälle med täta kontakter över kultur- och nationsgränser. Det internationella perspektivet innebär också att utveckla förståelse för den kulturella mångfalden inom landet.

Det etiska perspektivet är av betydelse för många av de frågor som tas upp i skolan. Perspektivet ska prägla skolans verksamhet för att ge grund för och främja elevernas förmåga att göra personliga ställningstaganden.

Skolans uppdrag att främja lärande förutsätter en aktiv diskussion i den enskilda skolan om kunskapsbegrepp, om vad som är viktig kunskap i dag och i framtiden och om hur kunskapsutveckling sker. Olika aspekter på kunskap och lärande är naturliga utgångspunkter i en sådan diskussion. Kunskap är inget entydigt begrepp. Kunskap kommer till uttryck i olika former - såsom fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet - som förutsätter och samspelar med varandra. Skolans arbete måste inriktas på att ge utrymme för olika kunskapsformer och att skapa ett lärande där dessa former balanseras och blir till en helhet.

Skolan ska främja elevernas harmoniska utveckling. Detta ska åstadkommas genom en varierad och balanserad sammansättning av innehåll och arbetsformer. Gemensamma erfarenheter och den sociala och kulturella värld som skolan utgör skapar utrymme och förutsättningar för ett lärande och en utveckling där olika kunskapsformer är delar av en helhet. Ett ömsesidigt möte mellan de pedagogiska synsätten i förskoleklass, skola och fritidshem kan berika elevernas utveckling och lärande.

Skolan ska stimulera varje elev att bilda sig och växa med sina uppgifter. I skolarbetet ska de intellektuella såväl som de praktiska, sinnliga och estetiska aspekterna uppmärksammas. Även hälso- och livsstilsfrågor ska uppmärksammas.

Eleverna ska få uppleva olika uttryck för kunskaper. De ska få pröva och utveckla olika uttrycksformer och uppleva känslor och stämningar. Drama, rytmik, dans, musicerande och skapande i bild, text och form ska vara inslag i skolans verksamhet. En harmonisk utveckling och bildningsgång omfattar möjligheter att pröva, utforska, tillägna sig och gestalta olika kunskaper och erfarenheter. Förmåga till eget skapande hör till det som eleverna ska tillägna sig.

God miljö för utveckling och lärande

Eleven ska i skolan möta respekt för sin person och sitt arbete. Skolan ska sträva efter att vara en levande social gemenskap som ger trygghet och vilja och lust att lära. Skolan verkar i en omgivning med många kunskapskällor. Strävan ska vara att skapa de bästa samlade betingelserna för elevernas bildning, tänkande och kunskapsutveckling. Personlig trygghet och självkänsla grundläggs i hemmet, men även skolan har en viktig roll. Varje elev har rätt att i skolan få utvecklas, känna växandets glädje och få erfara den tillfredsställelse som det ger att göra framsteg och övervinna svårigheter.

Varje skolas utveckling

Skolans verksamhet måste utvecklas så att den svarar mot de nationella målen. Huvudmannen har ett givet ansvar för att så sker. Den dagliga pedagogiska ledningen av skolan och lärarnas professionella ansvar är förutsättningar för att skolan utvecklas kvalitativt. Detta kräver att verksamheten ständigt prövas, resultaten följs upp och utvärderas och att nya metoder prövas och utvecklas. Ett sådant arbete måste ske i ett aktivt samspel mellan skolans personal och elever och i nära kontakt med såväl hemmen som med det omgivande samhället.

I de övergripande målen anges de normer och värden samt de kunskaper som alla elever bör ha utvecklat när de lämnar grundskolan. Målen anger inriktningen på skolans arbete.

Skolan ska aktivt och medvetet påverka och stimulera eleverna att omfatta vårt samhälles gemensamma värderingar och låta dem komma till uttryck i praktisk vardaglig handling.

Mål

Skolans mål är att varje elev

kan göra och uttrycka medvetna etiska ställningstaganden grundade på kunskaper om mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar samt personliga erfarenheter,

respekterar andra människors egenvärde,

tar avstånd från att människor utsätts för förtryck och kränkande behandling, samt medverkar till att hjälpa andra människor,

kan leva sig in i och förstå andra människors situation och utvecklar en vilja att handla också med deras bästa för ögonen, och

visar respekt för och omsorg om såväl närmiljön som miljön i ett vidare perspektiv.

Riktlinjer

Alla som arbetar i skolan ska

medverka till att utveckla elevernas känsla för samhörighet, solidaritet och ansvar för människor också utanför den närmaste gruppen,

i sin verksamhet bidra till att skolan präglas av solidaritet mellan människor,

aktivt motverka diskriminering och kränkande behandling av individer eller grupper, och

visa respekt för den enskilda individen och i det vardagliga arbetet utgå från ett demokratiskt förhållningssätt

Läraren ska

klargöra och med eleverna diskutera det svenska samhällets värdegrund och dess konsekvenser för det personliga handlandet,

öppet redovisa och diskutera skiljaktiga värderingar, uppfattningar och problem,

uppmärksamma och i samråd med övrig skolpersonal vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga och motverka alla former av diskriminering och kränkande behandling,

tillsammans med eleverna utveckla regler för arbetet och samvaron i den egna gruppen, och

samarbeta med hemmen i elevernas fostran och klargöra skolans normer och regler som en grund för arbetet och för samarbete.

Skolan ska ansvara för att eleverna inhämtar och utvecklar sådana kunskaper som är nödvändiga för varje individ och samhällsmedlem. Dessa ger också en grund för fortsatt utbildning.

Skolan ska bidra till elevernas harmoniska utveckling. Utforskande, nyfikenhet och lust att lära ska utgöra en grund för skolans verksamhet. Skolan ska erbjuda eleverna strukturerad undervisning under lärares ledning, såväl i helklass som enskilt. Lärarna ska sträva efter att i undervisningen balansera och integrera kunskaper i sina olika former.

Mål

Skolan ska ansvara för att varje elev efter genomgången grundskola

kan använda det svenska språket i tal och skrift på ett rikt och nyanserat sätt,

kan kommunicera på engelska i tal och skrift samt ges möjligheter att kommunicera på något ytterligare främmande språk på ett funktionellt sätt,

kan använda sig av matematiskt tänkande för vidare studier och i vardagslivet,

kan använda kunskaper från de naturvetenskapliga, tekniska, samhällsvetenskapliga, humanistiska och estetiska kunskapsområdena för vidare studier, i samhällsliv och vardagsliv,

kan lösa problem och omsätta idéer i handling på ett kreativt sätt,

kan lära, utforska och arbeta både självständigt och tillsammans med andra och känna tillit till sin egen förmåga,

kan använda sig av ett kritiskt tänkande och självständigt formulera ståndpunkter grundade på kunskaper och etiska överväganden,

har fått kunskaper om och insikt i det svenska, nordiska och västerländska kulturarvet samt fått grundläggande kunskaper om de nordiska språken,

har fått kunskaper om de nationella minoriteternas (judar, romer, urfolket samerna, sverigefinnar och tornedalingar) kultur, språk, religion och historia,

kan samspela i möten med andra människor utifrån kunskap om likheter och olikheter i livsvillkor, kultur, språk, religion och historia,

har fått kunskaper om samhällets lagar och normer, mänskliga rättigheter och demokratiska värderingar i skolan och i samhället,

har fått kunskaper om förutsättningarna för en god miljö och en hållbar utveckling,

har fått kunskaper om och förståelse för den egna livsstilens betydelse för hälsan, miljön och samhället,

kan använda och ta del av många olika uttrycksformer såsom språk, bild, musik, drama och dans samt har utvecklat kännedom om samhällets kulturutbud,

kan använda modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande, och

kan göra väl underbyggda val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning.

Riktlinjer

Alla som arbetar i skolan ska

uppmärksamma och stödja elever i behov av särskilt stöd, och

samverka för att göra skolan till en god miljö för utveckling och lärande.

Läraren ska

ta hänsyn till varje enskild individs behov, förutsättningar, erfarenheter och tänkande,

stärka elevernas vilja att lära och elevens tillit till den egna förmågan,

ge utrymme för elevens förmåga att själv skapa och använda olika uttrycksmedel,

stimulera, handleda och ge särskilt stöd till elever som har svårigheter,

samverka med andra lärare i arbetet för att nå utbildningsmålen, och

organisera och genomföra arbetet så att eleven

- utvecklas efter sina förutsättningar och samtidigt stimuleras att använda och utveckla hela sin förmåga,
- upplever att kunskap är meningsfull och att den egna kunskapsutvecklingen går framåt,
- får stöd i sin språk- och kommunikationsutveckling,
- successivt får fler och större självständiga uppgifter och ett ökat eget ansvar,
- får möjligheter till ämnesfördjupning, överblick och sammanhang, och
- får möjlighet att arbeta ämnesövergripande.

De demokratiska principerna att kunna påverka, ta ansvar och vara delaktig ska omfatta alla elever. Elever ska ges inflytande över utbildningen. De ska fortlöpande stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och hållas informerade i frågor som rör dem. Informationen och formerna för elevernas inflytande ska anpassas efter deras ålder och mognad. Eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen.

Mål

Skolans mål är att varje elev

tar ett personligt ansvar för sina studier och sin arbetsmiljö,

successivt utövar ett allt större inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan, och

har kunskap om demokratins principer och utvecklar sin förmåga att arbeta i demokratiska former.

Riktlinjer

Alla som arbetar i skolan ska

främja elevernas förmåga och vilja till ansvar och inflytande över den sociala, kulturella och fysiska skolmiljön.

Läraren ska

utgå från att eleverna kan och vill ta ett personligt ansvar för sin inlärning och för sitt arbete i skolan,

svara för att alla elever får ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och undervisningens innehåll samt se till att detta inflytande ökar med stigande ålder och mognad,

verka för att flickor och pojkar får ett lika stort inflytande över och utrymme i undervisningen,

svara för att eleverna får pröva olika arbetssätt och arbetsformer,

tillsammans med eleverna planera och utvärdera undervisningen, och förbereda eleverna för delaktighet och medansvar och för de rättigheter och skyldigheter som präglar ett demokratiskt samhälle.

Skolans och vårdnadshavarnas gemensamma ansvar för elevernas skolgång ska skapa de bästa möjliga förutsättningarna för barns och ungdomars utveckling och lärande.

Riktlinjer

Alla som arbetar i skolan ska

samarbeta med elevernas vårdnadshavare så att man tillsammans kan utveckla skolans innehåll och verksamhet.

Läraren ska

samverka med och fortlöpande informera föräldrarna om elevens skolsituation, trivsel och kunskapsutveckling, och

hålla sig informerad om den enskilda elevens personliga situation och iaktta respekt för elevens integritet.

Förskoleklassen, fritidshemmet och skolan ska samverka på ett förtroendefullt sätt med varandra och förskolan för att stödja elevernas utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv. Inför övergångar ska de berörda skolformerna och fritidshemmet utbyta kunskaper, erfarenheter och information om innehållet i utbildningen för att skapa sammanhang, kontinuitet och progression i elevernas utveckling och lärande. Skolan ska även samverka med de gymnasiala utbildningar som eleverna fortsätter till. Det ska även finnas samarbetsformer som syftar till att förbereda eleverna och deras vårdnadshavare inför övergångar.

Riktlinjer

Läraren ska

i samverkan med förskollärare i förskolan, lärare i övriga berörda skolformer och fritidshemmet utbyta kunskaper och erfarenheter samt information om innehållet i utbildningen för att skapa sammanhang, kontinuitet och progression i elevernas utveckling och lärande,

i samverkan med arbetslaget i förskolan, lärare i övriga berörda skolformer och fritidshemmet förbereda eleverna och deras vårdnadshavare inför övergångar,

vid övergångar särskilt uppmärksamma elever som är i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd, och

ta tillvara möjligheter till kontinuerligt samarbete om undervisningen i förskoleklassen, skolan och fritidshemmet.

Eleverna ska få en utbildning av hög kvalitet i skolan. De ska också få underlag för att välja fortsatt utbildning. Detta förutsätter att den obligatoriska skolan nära samverkar med de gymnasiala utbildningar som eleverna fortsätter till. Det förutsätter också en samverkan med arbetslivet och närsamhället i övrigt.

Mål

Skolans mål är att varje elev

kan granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden,

har inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv, och

har kännedom om möjligheter till fortsatt utbildning i Sverige och i andra länder.

Riktlinjer

Alla som arbetar i skolan ska

verka för att utveckla kontakter med kultur- och arbetsliv, föreningsliv samt andra verksamheter utanför skolan som kan berika den som en lärande miljö, och

bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller av social eller kulturell bakgrund.

Läraren ska

bidra med underlag för varje elevs val av fortsatt utbildning, och

medverka till att utveckla kontakter med mottagande skolor samt med organisationer, företag och andra som kan bidra till att berika skolans verksamhet och förankra den i det omgivande samhället.

Studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter, ska

informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsättning, och

vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser.

Betyget uttrycker i vad mån den enskilda eleven har uppnått de nationella kunskapskrav som finns för respektive ämne. Som stöd för betygssättningen finns ämnesspecifika kunskapskrav för olika betygssteg.

Mål

Skolans mål är att varje elev

utvecklar ett allt större ansvar för sina studier, och

utvecklar förmågan att själv bedöma sina resultat och ställa egen och andras bedömning i relation till de egna arbetsprestationerna och förutsättningarna.

Riktlinjer

Läraren ska

genom utvecklingssamtal och den individuella utvecklingsplanen främja elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling,

utifrån kursplanernas krav allsidigt utvärdera varje elevs kunskapsutveckling, muntligt och skriftligt redovisa detta för eleven och hemmen samt informera rektorn,

med utgångspunkt i föräldrarnas önskemål fortlöpande informera elever och hem om studieresultat och utvecklingsbehov, och

vid betygssättningen utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper i förhållande till de nationella kunskapskraven och göra en allsidig bedömning av dessa kunskaper.

Som pedagogisk ledare och chef för lärarna och övrig personal i skolan har rektorn det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas mot de nationella målen. Rektorn ansvarar för att skolans resultat följs upp och utvärderas i förhållande till de nationella målen och kunskapskraven. Rektorn har ansvaret för skolans resultat och har, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för att

skolans arbetsformer utvecklas så att ett aktivt elevinflytande gynnas,

skolans arbetsmiljö utformas så att eleverna får tillgång till handledning, läromedel av god kvalitet och annat stöd för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, t.ex. bibliotek, datorer och andra hjälpmedel,

undervisningen och elevhälsans verksamhet utformas så att eleverna får det särskilda stöd och den hjälp de behöver,

kontakt upprättas mellan skola och hem, om det uppstår problem och svårigheter för eleven i skolan,

resursfördelningen och stödåtgärderna anpassas till den värdering av elevernas utveckling som lärare gör,

undervisningen i olika ämnesområden samordnas så att eleverna får möjlighet att uppfatta större kunskapsområden som en helhet,

i undervisningen i olika ämnen integrera ämnesövergripande kunskapsområden, exempelvis miljö, trafik, jämställdhet, konsumentfrågor, sex och samlevnad samt riskerna med tobak, alkohol och andra droger,

samarbetsformer utvecklas mellan förskoleklassen, skolan och fritidshemmet för att stödja varje elevs mångsidiga utveckling och lärande,

samverkan kommer till stånd med förskolan för att skapa förutsättningar för en samsyn och ett förtroendefullt samarbete,

formerna för samarbete mellan skolan och hemmen utvecklas och att föräldrarna får information om skolans mål och sätt att arbeta och om olika valalternativ,

samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning,

den studie- och yrkesorienterande verksamheten organiseras så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför fortsatt utbildning,

personalen får den kompetensutveckling som krävs för att de professionellt ska kunna utföra sina uppgifter,

skolans internationella kontakter utvecklas, och

skolpersonalen får kännedom om de internationella överenskommelser som Sverige har förbundit sig att beakta i utbildningen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Läroplan för grundskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolväsendet vilar på demokratins grund. Skollagen (2010:800) slår fast att utbildningen inom skolväsendet syftar till att elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på.

# data[].attributes.headline
Kommentarmaterialet: Få syn på digitaliseringen på grundskolenivå.

# data[].attributes.subject
Kommentarmaterialet: Få syn på digitaliseringen på grundskolenivå.

# data[].attributes.body
Läs sid 10, 11, 12 om Fyra aspekter av digital kompetens.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En beställning faktureras och porto/frakt tillkommer alltid, även för gratismaterial.

Beställa en trycksak

Endast ett fåtal av våra publikationer går att beställa i tryckt form. Om knappen "Lägg i varukorg" visas intill en publikation går den att beställa, annars finns den enbart för nedladdning.

Är du ny kund fyller du i dina adressuppgifter och sparar dem under knappen "Jag är ny kund". Annars loggar du in med e-postadress och lösenord så öppnas dina tidigare registrerade uppgifter upp. Du kan skicka din beställning direkt genom att klicka på knappen "Skicka beställning och ändra mina uppgifter" på sidan där du fyller i dina adressuppgifter.

När du lagt det du vill beställa i varukorgen klickar du på den röda knappen "Varukorg" högst upp på sidan, med den lilla pilen bredvid Visa. Då visas varukorgens innehåll och du kan kontrollera och ändra antal beställda ex, ta bort artiklar och se summan i kronor, moms och eventuella rabatter. Tyvärr kan vi inte ange portokostnaden.

När du är nöjd med din beställning klickar du på knappen "Gör beställning". Då får du upp ett kvitto i webbläsaren som visar vad du beställt och summan av ordern och en orderbekräftelse sänds till mejladressen du uppgivit i beställningen.

Observera att du kan ångra din beställning längst ner på webbsidan med ditt kvitto. Klicka på knappen "Ångra beställning".

Köp- och leveransvillkor

Leveranser och fakturor för kommer direkt från vår leverantör ISY Information System. Det är också ISY som bemannar kundtjänsten (publikationsservice) för beställningar av trycksaker och frågor kring leveranser och fakturor.

Leveranser och fakturor för beställningar av läroplaner och kursplaner kommer från en annan av våra leverantörer: Norstedts Juridik. Beställer du både läroplaner och andra trycksaker samtidigt kommer du alltså att få leveransen i skilda försändelser och två skilda fakturor.

Normalleveranser skickas med B-post. Porto/frakt debiteras med den faktiska kostnaden. Vi kan leverera enligt andra önskemål på din begäran, extra kostnader kan då tillkomma. Kontakta vår publikationsservice för pris.

Beställningar skickas från våra distributörer inom fem arbetsdagar från beställningsdatum, förutsatt att de beställda artiklarna finns i lager.

Betalning sker mot faktura inom 30 dagar från fakturadatum.

Vi debiterar inte någon separat fakturerings- eller expeditionsavgift.

Porto/frakt tillkommer alltid, även på gratismaterial.

Priser är angivna exklusive moms om inte annat anges.

Vi reserverar oss för prisändringar och för att material kan ha tagit slut efter beställningstillfället. Vid beställning som överstiger lagersaldot ger vi besked angående det via mejladressen som angavs vid beställningen.

Rabatter

Vid beställning av många exemplar av samma titel till samma leveransadress lämnas mängdrabatt på priset:

10 - 49 ex 5 % rabatt

50 eller fler ex 10 % rabatt

# data[].attributes.attachment_link.title
Få syn på digitaliseringen på grundskolenivå

# data[].attributes.attachment_link.description
En beställning faktureras och porto/frakt tillkommer alltid, även för gratismaterial. Endast ett fåtal av våra publikationer går att beställa i tryckt form. Om knappen "Lägg i varukorg" visas intill en publikation går den att beställa, annars finns den enbart för nedladdning. Är du ny kund fyller du i dina adressuppgifter och sparar dem under knappen "Jag är ny kund".