# data[].attributes.body
Vytautas sugebėjo ne tik pakrikštyti žemaičius, bet ir tapti Livonijos vyskupų globėju. Ir nors jam nepavyko įsteigti atskiros, Gniezno arkivyskupui nepavaldžios Lietuvos bažnytinės provincijos, būtent Vytauto valdymo metais Lietuvos katalikų bei stačiatikių vyskupai tapo hierarchais, atsižvelgiančiais visų pirma į LDK interesus.

# data[].attributes.body
1401 m. Vilniaus - Raudomo sutartimi. Vytautui oficialiai buvo pripažintas Lietuvos didžiojo kunigaikščio titulas bei teisė valdyti LDK, kaip „Lietuvos vyriausiojo kunigaikščio“ Jogailos vasalui. Vytautui tapus Lietuvos didžiuoju kunigaikščiu buvo pripažįstama tik nominali Lietuvos priklausomybė nuo Lenkijos

# data[].attributes.body
Iki savo mirties 1377 m. Lietuvos didžiuoju kunigaikščiu buvo Vytauto dėdė Algirdas. Vytauto tėvas Kęstutis buvo faktinis Algirdo kovaldovas, valdęs Lietuvos vakarinę dalį ir daugiausiai užimtas nuolatiniu karu su Vokiečių ordinu. 1376 m. iš savo tėvo Vytautas gavo valdyti Gardino kunigaikštystę su Brestu, Kamenecu ir Drohičinu

# data[].attributes.body
Vytautas Didysis – Lietuvos didysis kunigaikštis. Didžiojo kunigaikščio Kęstučio sūnus, Jogailos pusbrolis. Pirmoji žmona Ona Vytautienė nuo Eišiškių, Sofijos Vytautaitės, vienturtės Vytauto dukters motina. Antroji žmona – Julijona Alšėniškė

# data[].attributes.body
(1350 - 1430 m.)