# data[].attributes.body
En av årsakene til at byveksten i Norge var så langsom, var alle brannene. Byene var bygd av tre, og bygningene brant derfor helt eller delvis ned. Etter den største bybrannen i Oslo, flyttet kong Kristian under murene til Akershus festning. Han døpte den om til Cristiania og satte som krav at alle nye hus skulle bygges av mur. Norske trelasthandlere tjente godt på gjennoppbygningen av nedbrente byer i Europa.

# data[].attributes.body
Religionskrigene herjet i Europa på denne tiden mellom katolikker og protestanter. Konfliktene bidro til statsutviklingen effektive byråkratier sørget for økt skatt som styrket og sentraliserte stater, bortsett fra Tyskland som opplevde oppsplittelse på denne tiden. Dette svarte godt med det økende behovet for store militære styrker. En stor krig under reformasjonstiden var trettiårskrigen. Bohem som vær kritiske mot den romerske kirken gjorde opprør når den Tysk-romerske keiseren prøvde å styrke katolisismen. De fleste støttet reformasjonen og de tyske fyrstene med støtte fra hele Europa, Gustav fra Sverige, Danmark/Norge og Frankrike (som ikke engang var protestantiske), gikk til krig mot keiseren og Spania

# data[].attributes.body
I middelalderen var den ensete varen osm ble eksportert i Norge tørrfisk. Nye næringer vokste frem og vi fikk bedre økonomi. Tidligere fisket mann til eget behov, men så kom fiskeriene. Det største og viktigste var Lofotfisket. Fisken ble tørket og solgt til kjøpmenn, for den ble ekspoteret til andre land. Etter 1660 falt prisene for fisk i Europa, noe som førte til krise for kystbefolkningen i flere 10år, og markedet har aldri vert like bra siden. Ringvirkningene på de nye næringsveiene var en rik og innflytelsesfull handelselite i de norske byene, og økonomisk vekst. Det ble økt behov for aribeidskraft, og den økte sysselsetningen bidro til at folketallet fortsatte å vokse. Arbeidet ved siden av gjorde det mulig for småbønder, husmenn og arbeidere å overleve og fø familiene sine. Pengene som kom i omløp bidro til vekst i markedsøkonomien. Befolkningen kunne bruke penger på tobakk, krutt, kaffe og tekstiler.

# data[].attributes.body
Mellom 1350 og 1500 ble befolkningen i Norge redusert med 60% og på det laveste punktet rundt 1500 var det ikke mer enn 170 000 i landet. Etter det ble det befolkningsvekst ettersom kunnskap om helse og pester ble mer utbredt.

# data[].attributes.body
Christoffer Columbus oppdaget Amerika i 1451-56 for Isabella og Ferdinand som gjennom ekteskap hadde samlet Spania på 1400-tallet. Så sendte de kolonister til Amerika som lagde plantasjer gruvedrift og bosetninger, med lokalbefolkning og Afrikanere som slaver. Conquistadoren Cortes underkastet Aztekerriket for Spania i 1520 og reduserte befolkningen fra 25 til 2 mill. på 30 år. De skattela  og tok alt av rikdommer og sendte tilbake til Spania. I 1530 erobret de det mektige Inkariket på 8 millioner mennesker og fikk de til å arbeide for de i sølvminer de oppdaget blant annet. Det var ikke våpen, men sykdom som drepte flest. Mellom 1500 og 1800 fant edle metaller verdt omlag 600 milliarder kr. veien til Europa og gjordet Spania til en internasjonal stormakt. Nesten hele Sør-Amerika utenom Brasil ble underlagt Spania og kristendom ble tvunget inn. Dronningen oppfordret til ekteskap mellom de innfødte og europeerne og ettersom mange afrikanske slaver også kom blandet alle gruppene seg. På midten av 1600-tallet gikk det nedover og

# data[].attributes.body
Martin Luther en tysk munk og teknologiprofessor som sammen med Wyscliff og Hus innledet reformasjonen. Reformbølgen startet i Tyskland og sprede seg til flere andre Europeiske land, som resulterte i splittelse av den romerske kirken. Han bestemte seg for å bygge en ny Peterskirke i Roma. Han skrev en pamflett med 95 kritiske merknader om avlatsbruken, da han selv syntes flere av tingene kirken gjorde var feil. Målet var å starte en dabatt om hvordan kirken burde praktisere ordningen. De 95 tesene ble sendt til Roma og paven reagerte med en streng advarsel og krav om å trekke seg tilbake. Keiseren fryktet at en splittelse av kirken ville gjøre det vanskeligere å holde riket samlet. Bannlysningen gjorde at Luther gikk til frontalangrep på pavekirken, han brente bannbullen offentlig og skjelte ut kirken for å være korrupt og paven som djevelens representant. Sympatien til Luther vokste mens han søkte tilflukt. Ting både Luther og fyrstene så kunne bære galt av sted, satte reformasjonen imidlertid i gang bevegelser. Luther ville være fredelig, og voldelige bevegelser som ble satt i gang, ble slått ned.

# data[].attributes.body
Portugal var som besatt for å finne sjøveien til India, og det Gjorde Vasco de Gama i 1497-98. De satset alt på krydderhandel med Inderne. Lisbon ble en særdeles viktig by pga. handel, men de mislyktes litt med de store inntektene fordi det var så store avstander (9 mnd med reise), og med liten befolkning kunne de ikke sende noen hær til å passe på interessene deres, og flåtene som ble sendt ut fikk ikke noen gode dealer å handelen deres fordi den var planlagt på forhånd av Kongen i Portugal. Møtet med Muslimer og innfødte i regionen gjorde at de heller ikke fikk bygd et varig imperium. De satset derfor i Vest (Amerika, Brasil) med sukker, tobakk og kaffeplantasjer og tok med seg slaver dit som viste seg og være mye mer lønnsomt.

# data[].attributes.body
1. Kjøpmenn ville tjene mer penger gjennom sjøruter fremfor langsomme karavaner.
2. Kristen misjon, utbre Guds ord til hedningene som levde i mørket.
3. Finne det kristne paradiset i India, som en gang overøste med rikdommer og var sagt å være Adams og Eva hage. Dette motiverte Marco Polo, Columbus og Vasco de Gama.
4. Konkurranse mellom statene: sikre importen, finne gull og regjere nye land.
5. Oversjøisk ekspansjon ga ytterligere administrativ makt.
6. Nysgjerrighet, gjøre det ingen hadde gjort før.
7. Teknologi: bedre kart og kompass ble oppfunnet i tillegg til nye båter som kunne reise lengre med utvidet lastekapasitet som Karavellen.

# data[].attributes.body
På kun et par hundre år hadde Europa klart å erobre store deler av verden. Private handelsmenn eller ambisiøse konger finansierte de store ekspidisjonene til fjerne land. Erobringen var en viktikg årsak til økonomisk og politisk vekst som gjorde Europa som den dominerende verdensdelen. Årsakene til erobringen var selvfølgelig først og fremst økonomi, men å spre kristendommen var viktig. Ofte var også prestene med på resien til fjerne land. Europa samlet fjerne land i et globalt nettverk. Vi fikk eksportert nye og eksotiske varer som kakao, tomat, tobakk og mai  forandret matvaner og skapte nye former av nytelse.

De første som oversjøiske ekspidisjonene var dominert av Spania og Portugal. Drivkreftene til ekspansjonen var grådighet, politisk rivalisering, misjonsiver og nysgjerrighet. Etter hvert ble også england, nederland og frankriket med på konkuransen om kolonier og dominans på verdenshavene. Det hele var en europeisk maktkamp mellom stater.  Europerne kom med kristendommen, sykdommer og våpen for å ta over landene. Ikke minst ble tvangsflyttinng av slaver fra Afrika til Amerika en viktig del av koloniseringen

# data[].attributes.body
... var en kunstrevolusjon. Folk hadde mer penger som ga de mer tid til å engasjere seg i kunst og ansette kunstnere. Kunst ble nå solgt på markeder. Som en epoke er det da humanismen ble født og mennesket kom i sentrum i litteratur og kunst, i stedet for gud og religion. Vitenskap ble mye mer sentralt. Politikk også, for nå ble det lagt et grunnlag for ikke-religiøs begrunnelse for politisk styring, men heller menneskets fornuft

# data[].attributes.headline
Oppdagelser og kulturmøter i et nøtteskall

# data[].attributes.subject
Oppdagelser og kulturmøter i et nøtteskall

# data[].attributes.body
Byer vokste, ønske om mer handel skapte ekspedisjoner og ekspansjoner, og rastløshet etter at befolkningen fikk mer penger og rutte med skapte grunnlaget for kunstrevolusjon kalt renessansen. De store oppdagelsene startet en europeisk dominans i hundrevis av år fremover. Handel ble globalisert, innfødte massakrert, religioner diskriminert og slaver transportert.

# data[].attributes.body
I 1030 døde den norske kongen Sigurd Jorsalfare, dette regnes somet tidskille, hvor Norge gikk fra fred og stabilitet til indre motsetninger og borgerkrig. Borgerkrigen var ikke sammenhengende, og hadde flere fredsperioder for eks. når Norge ble egen kirkeprovins. Årsakene til stridene handlet mye om kampen om kongemakt. Borgerkrigene kan også bli sett på som en generell kamp om ressurser i samfunnet, da vikingferder og rikdommene derfra tok slutt.

# data[].attributes.body
I senmiddelalderen var de fleste samfunn i Europa stendersamfunn. Kun eliten og andre høytstående medlemmer av samfunnet fikk delta i bestemmelser, valg og andre privilegium. Bønder og flertallet av befolkningen fikk ikke møte. Det kom en kapitalistisk bølge over Europa etter 1000-tallet i kjerneområdene Nord-Italia og Nederlandene, spesielt Amsterdam og London. Øst-Europa utviklet ikke kapitalisme eller moderne styreformer ettersom de hang etter. Det var rundt 1600-tallet dette ble enda mer populært. Dette preget Europa med at det ble en helt ny trend innen hvordan rikdom ble til, mer hardt arbeid for rikdom og hva noen vil kalle mer rettferdig. Eneveldet ble populært på 1600-tallet. Frankrike er nok det mest berømte landet med eneveldet. De mente at de var guds utsendelse til jorden, de brukte religion til å bli sterkere, og til å holde makten sin. Martin Luther førte kritkken mot pavekirken. Dette resulterte i reformasjonen, som førte til at mange fyrster overtok kirkens eidenommer og grunnla statskirker. I england ble det borgerkring rundt 1600-tallet. Striden var mellom religion og styreform. Dette endte med parlamentarismen. Dette er altså at stat og konge ikke kan styre mot folket.

# data[].attributes.body
I vikingtidssamfunnet hadde kvinnene en ralativit høy status. De hadde viktige og synlige oppgaver på gården. Hvis mennene var på vikingtokter eller lignende tok kvinnene over ledelsen på gården. Hvis en selveier, fri mann eller sønn (uten etterkommere) døde arvet kona gården. Når kvinnene giftet seg ble de tatt inn i mannens slekt, samtidig som at de fikk beholde sin egen, hun kunne også kreve skilsmisse.

Barna måtte delta på gården og måtte raskt lære hvordan å gjøre nytte for seg. Dersom et barn ble født med funksjonshemninger kunne de bli satt ut i skogen for å dø. Guttene ble tidlig trent opp til våpenbruk, og barndommen var over så snart de kunne utføre samme arbeidsoppgaver som de voksne. Rundt 12-15 år kunne jentene giftes bort og guttene delta i krig.

# data[].attributes.body
Svartedauden gjorde oss enda mer økonomisk underlegne for Sverige og Danmark, men det var giftermål mellom de geistlige som førte til selve unionen. Først med Svenskene i 1319 med en norsk prinsesse som fødte en norsk konge som ble valgt også av svenskene.

# data[].attributes.body
Plassert langs kysten besto Norge av en rekke høvdinger. De hadde stor makt, beskyttet befolkningen og slekten, og var militære og religøse ledere. De hadde egne professjonelle hidremenn (krigere). Idealet var å kunne gå fryktløs i kamp og kjempe med dødsforakt. Ved kriger var de avhengige av bøndene, derfor var vennskap veldig viktig. For å oppretholde vennskapet ga de hverandre gaver i form av tjenester, og gjenstander.

# data[].attributes.body
Var egentlig bare en måte for konger og keisere å sikre de store områdene de kontrollerte. De utnevnte kronvasaller som igjen hadde undervasaller. De måtte stille med tropper, skatter og råd i bytte mot beskyttelse, status og inntekter.

# data[].attributes.body
i tidlig middelalder besto Norge av en rekke høvding- og småkongedømmer, ofte plassert langs kysten. Høvdingene hadde stor makt. De var militære ledere i krig, de tilbød beskyttelse for slekten og befolkningene i områdene de styrte over, og de ledet religiøse seremonier.

# data[].attributes.body
Vikinger er en betegnelse på folk fra Norge, Sverige og Danmark som forbindes men overfall og plyndring i Europa. Også andre navn ble brukt om vikinger som normanere og danere. Noen mener navnet stammet fra de som bodde rund oslofjorden (viken) men andre mener det er folk som har holdt til i viker klar til å angripe forbipasserende. Det kan også stamme fra avviker (noen som forlot hjemmet) eller noen som begikk ugjerninger. Noen har brukt ordet viking som vikingtokt (plyndringsferd) derfor er det vanskelig å bestemme at vikinger var et eget folk.

# data[].attributes.body
Keiseren av Bysants hadde øverste makt både politisk og religiøst. På 500-tallet under keiser Justinian ble et lovverk gitt ut basert på innsamlinger fra det gamle romerriket som hjalp med å kontrollere riket. han prøvde å gjenreise romerriket og erobret mye tidligere områder, selv om de gikk tapt etterhvert. På grunn av økende ytre press  bygde keiseren en bondehær i motsetning til å bare ha leiesoldater som lønnet seg med tanke på lojaliteten.
I 1054 oppstod et skille mellom kirken i Roma og østlige kirken angående den hellige ånd og lederskapet. Dette skapte den Katolske og den gresk-ortodokse kriken.
I 1453 erobret Osmanene Konstantinopel og riket gikk under

# data[].attributes.body
I og med at det var mindre uro og krigføringer, var det blitt lettere og tryggere å drive med handel. Dermed oppstod det byer på steder som var gunstige for handel, ved elver, kysten og knutepunkter. Bygging av borger og kirker trakk til seg håndverkere, handelsmenn og vertshusholdere. Dette skapte grubunn for bydannelsen. De første universitetene ble ogsåetablert på denne tiden, de skulle utdanne folk til verdslige geistlige embeter. Fagene som ble tilbydd var medisin, filosofi, romerrett, teknologi, og kirkerett. Byråd ble dannet og byene fikk egne lover og privigelier. Økt fattigdom og sosiale problemer var også et resultat av byveksten.

# data[].attributes.body
800-1536
Den norske middelalderen er en tid med kjennetegn som Kristendom, økonomisk vekst, familie, trygghet. Perioden kan deles opp i tre undertider. Tidlig middelalder, høymiddelalder og senmiddelalderen. Det var drastisk utvikling i denne perioden, det var i middelalderen vi endret styret fra

# data[].attributes.body
I 732 stoppet frankerne den arabiske ekspansjonen ved Poitiers midt i Frankrike. Lederen var Karl Martell (som ikke var konge, men hadde makten) og sønnen hans Pippin utnevnte seg selv til konge av frankerne med støtte fra paven. Det var Karl den store som etterfulgte og erobret store områder. Han kristnet også de erobrede områdene ofte med brutale tiltak. Karl beskyttet også paven i 799 etter han ble jaget fra byen som gjorde at i 800 ble han kronet til keiser (oppfattet som en videreføring av Vest-Romerske keisermakten). Han innførte det vi kaller føydalisme for å holde styr på riket. Riket gikk i oppløsning i 843, etterfulgt av hans død, og ble til Frankrike og Det tysk-romerske keiserriket og Burgund i midten

# data[].attributes.body
Hundreårskrigen er en betegnelse på den langvarige striden mellom England og Frankrike fra midten av 1300-tallet til midten av 1400-tallet. Krigen dreide seg om hvem som skulle styre Frankrike, og den ble utløst i 1337 da den franske kongen, Karl 4., døde uten å etterlate seg noen direkte mannlig arving. Det meldte seg da både en fransk og en engelsk tronkrever. Rivalisering mellom tronkreverne førte de to landene i krig med hverandre.

# data[].attributes.body
Bøndene produserte etter eget bruk, og for å kunne betale jordleie og skatter. Bøndene sto under beskyttelse og kontroll av godseiere. I løpet av høymiddelalderen fikk flere landsbyfelleskap større ansvar ovenfor godsdriften og livet i landsbyen. Det ble valgt tillitsmenn som kordinerte arbeidet ved jordbruk, og fikset opp i konflikter. Alle i huset måtte arbeide på gården, inkludert de mange barna. Selv om over halvparten av barna døde før de ble voksne. Det at klimaet ble varmere (grunnet økt solaktivitet) og forbedringer i jordbruksdriften førte til økt produksjon. De byttet ut okser som trekkdyr med hester siden de har bedre utholdenhet og arbeidet raskere. Jernredskaper ble tatt i bruk, og produksjon og befolkningen vokste. Dermed kunne flere arbeide med andre ting enn jordbruk.

# data[].attributes.body
1100-tallet
Korstogene var religiøse krigstokt med ideen om å spre katolsk kristendom. Den var rettet mot midt-østen, særlig muslimer. Det ble til sammen satt igang 9 korstog. De var ikke alltid kun for katolismen sin skyld, andre drivende grunner var handelsimperialisme, lyst etter plyndring, eller mer dratiske ting som voldtekt, ran, mord og andre bisarre grunner. Korstogene var rettet mot Jerusalem og andre hellige steder for kristendommen. De var satt igang av paven, Urban II.

# data[].attributes.body
Det østromeriske Riket, Frankerriket og Det Arabiske Riket preget Middelhavsområdet tidlig middelalder

# data[].attributes.body
Svartedauden kom til Europa i år 1347. Pestbakterien som levde i blodet til lopper, fikk spre seg på grunn av den store utbredelsen av rotter i byene. Loppene forflyttet seg fra rottene til menneskene. Grunnen til at pesten spredte seg så fort var gjennom frakting av korn (da loppene likte korn) fra menneske til menneske og gjennom dråpesmitte. Trolig døde rundt halvparten av Europas befolkning på 80 millioner under pestspredningen. Handelsveksten var grunnen til at Europa handle med sentral-Asia, hvor opprinnelsen til pesten trolig oppstod.

# data[].attributes.body
400 - 600 tallet er folkevandringstiden. Folk ble fordrevet av hunerne som invaderte fra øst og folk vandret etter nye steder å slå seg ned. Dette forklarer mye av det Europa vi har i dag

# data[].attributes.body
Kirken ble godt utbygd og organisert (Pave øverst, så biskoper og prester) i tidlig middelalder. Kirken ble en mektig institusjon (innretning) som krevde myndighet over de kristne og kristendommen.

# data[].attributes.body
Utviklingen til sumererne (som befant seg i dagens irak) var stor med nye oppfinnelser og teknologi. Den aller viktigste oppfinnelsen var nok skriftspråket. Det ble oppfunnet slik at de kunne ha en oversikt over administrative saker, skatteinntekter, matbeholdning og økonomiske transanksjoner. Senere skrev de også ned historier og kalenderbegivenheter. Grunnen til at det var så viktig er at man kunne kontrollere samfunnet med det, og det bidro til en sentralisering av makten.

# data[].attributes.body
Det antikke polissamfunnet  er et felleskap av mennesker med definerte borgerettigheter. Det besto av mann, jordeier og kriger. Tittel gikk i arv, kvinner var ikke ekte borgere. Et Polis var ofte rundt fjell, så de var små samfunn, men hadde god struktur og økonomi. Den største var i Athen.

Før polisstatene var det en sterk palass kultur. Dette var et samfunn som fungerte nesten som det vi har nå, men med mye værre teknologi. Vi vet ikke hvorfor denne kulturen gikk bort.

# data[].attributes.body
Framveksten av polisstatene regnes som antikkens begynnelse. En polisstat var en bystat med et tilhørende jordbruksområde. Borgerretten i en polisstat var forbeholdt menn som eide jord og som kunne stille som soldat med egen utrustning. det fantes flere hundre greske polisstater. Athen og Sparta var de mektigste av dem. I Athen utviklet det seg et demokrati, mens Sparta var mer et oligarki. I Sparta var hele samfunnet innrettet på å holde høy militær beredskap på grunn av frykten for opprør blant de uttrykte helotene. kvinnene hadde større frihet og flere rettigheter i Sparta enn Athen.

# data[].attributes.body
-Mye av dagens samfunn kommer fra antikken religion, politikk, språk, idrett, filosofi og kunst. Demokratiet i antikken og i dag er svært forskjellig men har samme prinsipp. Nemlig at svarene på en flertallsavgjørelse gir legitimitet til beslutninger. Ordet demokrati kommer fra det greske ordet dêmokratia som betyr folkelig styre. Det ble først brukt i Hellas mer enn 400 år før vår tidsregning, og Kleisthenes regnes som demokratiets far. Siden har demokratiet utviklet seg til det vi har idag. Også fra antikken stammer kravene om åpenhet ,debatt og tankegods.

# data[].attributes.body
I 476 ble den siste romerske keiseren, 16 år gamle Romulus Augustus avsatt. Romerriket var allerede splittet i to etter Konstantinopel ble den nye hovedstaten og keiserriket ble fordelt på to sønner i stedet for en. Etter århundrer med erobringer møtte de mer tilbakegang. Slik fikk de ikke plyndret til seg rikdom lengre og skattene måtte økes, også fordi motstand presset på fra alle sider av imperiet. Det var Hunerne som var den største trusselen ledet av hærføreren Attila. Siden det var så mye press på grensene ble styrkene også veldig splittet. De høye skattene som fulgte gjorde at folk flyttet ut på bygda for å dyrke og få beskyttelse av godseiere, som svekket keiserens innflytelse i tillegg til at handel og byliv gikk kraftig tilbake. Selv om Vestriket gikk under klarte Østriket seg helt til 1453 pga, jordreformer som skapte lojale bondehærer og godt byråkrati og lovverk.

# data[].attributes.body
For ca. 12 000 år siden begynte mennesker å kultivere jorden som de selv ville. Det var en jordbruks revolusjon! Dette ledet til forbedring i livskvalitet, teknologi og samfunns utvikling Det ga også liv til de første store byene vi så.

# data[].attributes.body
I 610 fikk Muhammed en åpenbaring fra Gud og den ble nedtegnet og de neste også i Koranen. Han måtte flykte fra Mekka når han begynte å praktisere religionen sin med bare en Gud (høyst uvanlig), som markerte begynnelsen på Islamsk tidsregning. Han samlet hærer og erobret store områder. Etterfølgerne hans gjorde det samme og det arabiske riket hadde var blitt et imperium på 700-tallet. Etter splittelsen av imperiumet holdt religionen fortsatt i områdene.

# data[].attributes.headline
Sivilisasjoner og teknologiske fremskritt i verden

# data[].attributes.subject
Sivilisasjoner og teknologiske fremskritt i verden

# data[].attributes.body
I årene mennsker endelig bodde i byer, så vi mange teknologiske fremskritt. Vi så vanningssystemer, arbeid, maskiner, gater, kloakk, rennende toalett vann. Det var ekstreme teknologiske sprang vi finner nye bevis av hver dag. Mange av disse fant vi i land rundt middelhavet. Her var det optimalt for mennesket å bo i mange år. Det er fortsatt byer fra disse tidene som står idag.

# data[].attributes.body
Mennsker begynte først å gå jorden for ca. 200 000 år siden. Vi er homo sapiens, de samme, bare en del endret. Vi er det tenkende mennesket. Vi ble drevet av klimaendringer og mennesklig instinkt. Vi spredte oss til hjørnene av denne verden. Vi levde som nomader helt fram til for 12 000 år siden, da vi revolusjonerte verden med jordbruk. Mennesket slo seg til rette å bosatte seg rundt om i verden. Bosettningene slo seg vanligvis ned langs elvene, som fødet store byer, vi kjenner som legenadriske byer fra fortiden. Byer som Cairo, Roma, Mesopotamia er alle legendariske byer vi studerer den dag i dag. Disse byene startet en ekstrem teknologisk fremdrift som bedret mennesket på alle måter.

# data[].attributes.body
Ekstern ressurs

# data[].attributes.attachment_link.title
The Agricultural Revolution: Crash Course World History #1

# data[].attributes.body
Isak, Lone, Sondre & Fay

# data[].attributes.body
-200 000

-12000

-3200

Antikk-en

-800

-400

Kristu fødsel

400 tallet

476

Middelalderen
(500-1500)

610

632-850

732

800-1536

Høymiddelalder
1000

1100

Senmiddelalderen
1347

Oppda-gelser og Kultur-møter

1400-1600

Religion og styreformer

1517

Dansketid