# data[].attributes.body
George Washington

# data[].attributes.body
Semnarea Constitutiei

# data[].attributes.body
Fondarea coloniilor

# data[].attributes.body
Masacrul de la Boston

# data[].attributes.body
Dezvoltarea economică a coloniilor a fost rapidă, ca urmare a uriaşelor resurse naturale (terenuri fertile, lemn, minereuri). Coloniile din nord au cunoscut o dezvoltare accentuată, fundamentată pe apariţia manufacturilor, şantierelor navale, exploatarea minelor. În schimb, coloniile din sud au dezvoltat o economie bazată pe munca sclavilor, pe plantaţiile de tutun şi bumbac.

Oraşele au înflorit, cele mai mari centre urbane fiind Philadelphia, New York, Boston. Progrese importante s-au manifestat şi în planul culturii şi al educaţiei. S-au propagat ideile iluministe, au apărut instituţii de învăţământ, s-a dezvoltat presa.

# data[].attributes.body
În 1787 intră în vigoare Constituţia americană, cele 13 colonii devenind o republică federală  - Statele Unite ale Americii. Este menţionat principiul separării puterilor în stat (legislativă, executivă, judecătorească). Deşi foarte modernă, stabilind cea mai democratică formă de organizare a unei societăţi, Constituţia S.U.A. avea doua mari deficienţe: votul cenzitar (votau doar cei înstăriţi) şi sclavia. Primul preşedinte al S.U.A. a fost George Washington (1789-1797), pe perioada a două mandate.

# data[].attributes.body
Din 1607 şi până în 1733, pe coasta estică a Americii de Nord au luat naştere 13 colonii engleze, prima dintre acestea fiind Virginia. Coloniştii (nou veniţii) proveneau, în general, din medii sociale umile. Aceştia au intrat în contact cu amerindienii (populaţia locală, autohtonii), relaţiile fiind uneori paşnice (comerţ), alteori conflictuale.

# data[].attributes.body
Nord si Sud

# data[].attributes.body
Capitularea generalului Burgoyne

# data[].attributes.body
Articolele Constitutiei

# data[].attributes.body
Contactele cu amerindienii

# data[].attributes.body
Partida de ceai de la Boston

# data[].attributes.body
Consecinta imediata a acestei politici economice a Angliei a fost „Partida de ceai de la Boston”. Coloniştii, deghizaţi în amerindieni au aruncat în mare încărcătura de ceai de pe corăbiile Companiei Indiilor Orientale din portul Boston. Acest episod a accelerat deteriorarea relaţiilor dintre colonii şi metropolă. Deja coloniştii nu se mai percepeau englezi, ci americani.

# data[].attributes.body
ÎÎn 1774, la Philadelphia, se întrunea Primul Congres Continental, in acest context negandu-se competenţa Angliei în ceea ce priveşte afacerile interne ale coloniilor. Confruntarile militare dintre americani şi englezi au debutat în 1775. Comanda armatei americane a fost încredinţată lui George Washington, mare proprietar de plantaţii din Virginia. Printre liderii coloniştilor se numără Benjamin Franklin, Thomas Jefferson, Samuel Adams. La 4 iulie 1776, Congresul Continental de la Philadelphia adoptă "Declaraţia de independenţă", redactată de Thomas Jefferson, fiind rupte legăturile de subordonare faţă de Anglia.

Armata americană a repurtat victorii decisive la Saratoga (1777) si Yorktown (1781). Mai mult, Franţa, Spania, Olanda şi unele triburi amerindiene se alăturaseră americanilor.

În 1783, prin Tratatul de la Versailles, Anglia recunoştea independenţa coloniilor din America de Nord.

# data[].attributes.body
După Războiul de şapte ani, Anglia traversa dificultăţi financiare, introducând taxe asupra coloniilor nord-americane. Mai mult, Anglia a impus o serie de măsuri economice care i-au nemulţumit pe colonişti. Toate acestea au culminat in 1773, când Anglia a instituit obligativitatea de a cumpara ceai doar de la Compania Indiilor Orientale, subminand (distrugând), astfel, comertul cu ceai al negustorilor locali.