# data[].attributes.body
7. Eventet är i Globen och alla som är där vet vad det handlar om. Om de inte brydde sig/åtminstone delvis höll med Rosling, hade de inte varit där. Det är därför väldigt skickligt av Rosling att inte ha anklagande ton mot publiken, utan vara tydlig med att det är politikerna som missköter situationen.

8. Svårt att veta vilka alla i publiken är och vad de tänker, mer än att de är brydda om ämnet och vill hjälpa till, eftersom de faktiskt är där.

9. Den önskade responsen från publiken är att öka opinion inom ämnet, sätta press på regeringen, och få de att skänka pengar till UNHCR.

10. Den primära källan är han själv då han har ett väldigt starkt primärt ethos, genom "Läkare utan gränser", hans böcker och tidigare arbeten. Detta spelar han ofta på, då han ofta formulerar sig med "låt mig berätta för er", "jag ska förklara storleken" och "min uppgift är...". På så sätt vinna över publiken med att säga "jag vet vad jag pratar om".

11. I inledningen flyttar Rosling på publiken mycket, på så sätt få publikens uppmärksamhet, stilla deras andra tankar, samt bygga upp tydligt inför tesen som kommer väldigt sent. Han skapar också en väldigt tydlig bild på hur diger situationen är, även om det är svårt få grepp om hur många människor det faktiskt gäller.

12. Bakgrund skapar som sagt en tydlig bild hos publiken som visar hur illa läger i Syrien är.

13. Tydligt att han ska prata om pengar när han väl lagt fram sin tes. Detta efter att redan tydligt beskrivit vad talet kommer att handla om.

# data[].attributes.body
mprobatio= motbevis för tesen (motargument ska användas i np-talet)

25. Vilket är motargumentet?

Hon argumenterar främst för den äldre generationens ignorans gentemot den yngre generationen. Alltså att de konsekvenser den äldre generationens handlingar har, slutar upp som den yngre generationens problem i framtiden.

Refutatio= avvisa tvivel och motargument mot tesen.

26.Hur bemöts och avvisas motargument i talet?

Hon talar om hur den populära uppfattningen om att en halvering av utsläppen 10 år framöver inte ger ett hållbart resultat. Detta resultat anses vara tillräckligt för många men att det inte är det för henne (och yngre generationerna). Hon menar att dom resultaten inte inräknar andra faktorer som kan minska denna procent och

Recapitulatio=sammanfattning.

27. Hur fungerar sammanfattningen i talet- sammanfattas tesen och det viktigaste argumentet?

Hon avslutar talet med att, återigen, berätta om den yngre generationens besvikelse på den äldre generationen som långsamt skapar en framtid som inte kommer vara hållbar.

Conclusio=slutsats

28. Vad är slutsatsen?

hennes slutsats återkopplar till tesen, att den yngre generationen varken accepterar eller förlåter förstörelsen av våran framtida värld

Peroratio=avslutningen

29. Hur fungerar avslutningsorden?

Hennes avslut lyder: "We will not let you get away with this. Right here, right now is where we draw the line. The world is waking up. And change is coming, wether you like it or not."

Det ger talet ett starkt och känslofyllt avslut som betonar situationens allvar.

30. Hur ser övergångarna ut mellan talets olika delar? Är övergångarna tydliga och smidiga genom sammanhangsord/fogeord eller andra signaler som visar på att nu kommer ett nytt argument eller nu kommer avslutningen?

# data[].attributes.body
12. Talets narratio: I inledningen nämner han endast ordet katastrof. Han nämner inte vad för typ av katastrof som gjort att flera människor mist livet..

30. övergångarna mellan. talets delar:

31. Talarens elocutio: Talarens elocutio är inte alltid perfekt. Däremot är han känd för att ha dyslexi (?), eller andra talsvårigheter.

32. Talarens pronuntitio är inte helt klart. Vissa ord mumlas lite. Överlag är det lite varierat. Däremot förstår man fortfarande vad han säger.

33. Ja, talaren växlar mellan olika tonlägen. Vissa ord betonas för att exempelvis lägga vikt på gemenskapen. Ordet "vi" betonas ett flertal gånger.

34. Nej, tempot i själva talandet är väldigt enformigt. Det kan bero på talsvårigheter/osäkerhet hos talaren.

35. Det verkar inte som planerade konstpauser, även om det blir mellanrum mellan både meningar och ord. Kan möjligtvis vara Som svaret på tidigare svaret frågan (34) kan det bero på osäkerhet/talsvårigheter.

# data[].attributes.body
19. Logos-argumentet är en slags kombination av både förnufts- och nyttoargument. Thunberg understryker självklart samhällsnyttan, snarare behovet av klimatomställning, samtidigt som hon vädjar till politiker att agera innan det är för sent.

20. Logos-argumentationen är den allra viktigaste i talet, och bygger i stort sett endast på fakta. Detta kan bl.a. bero på det faktum att statistik och forskning är vital för att förstå klimatkrisens allvar, inte minst med tanke på klimatförnekare.

21. Thunberg hänvisar som sagt till tidigare forskning - och därmed forskare - vilket ytterligare bidrar till lyssnarens förtroende för henne. I och med den skarpa kritik hon riktar mot politiker, sänker hon därmed deras förtroende.

22. Thunberg kritiserar, och sätter makthavares moral på spel när hon talar om att de sviker framtida generationer. Denna princip gäller i den kritik hon riktar mot kapitalism.

23. Pathos - Ethos - Logos - Pathos

24. De är synnerligen välgrundade, inte minst logosargumentet, då det styrks av en otrolig mängd forskning

# data[].attributes.body
20. Hela talet är ganska tungt på logos eftersom det är informerande och innehåller väldigt mycket statistik och fakta. Exempelvis inleds hela talet med att Rosling förklarar precis hur många syrier som drabbas av kriget, hur många som behövt fly utanför landet och hur många som kommit till Sverige, och så vidare. Vidare genomsyras hela talet av ett starkt närvarande logos och det presenteras hela tiden nya fakta.

21. Till att börja med har Rosling ett starkt primärt ethos, både som läkare och som offentlig person som många känner till och som ofta uttalar sig om kriser i världen. Dessutom innehåller talet en del ethos, till exempel när det hänvisas till fakta och siffror från UNCHR. Däremot hänvisar Rosling inte till många andra auktoriteter, utan informerar publiken utifrån egen information. Detta är dock också en form av ethos, eftersom Rosling som sagt själv är en auktoritet inom ämnet.

22. Talet innehåller inte några renodlade pathos-argument, men många argument talar ändå till känslorna på ett mer subtilt plan, då det är svårt att tänka på kriget i Syrien och de som drabbats av detta utan att känslomässigt beröras. När det till exempel beskrivs vad människorna som flytt hit varit med om är det mer ett logos-argument än ett pathos-argument, eftersom det är rena fakta, men argumentet vädjar likväl till människors känslor, då de flesta blir berörda av att höra något sådant. Syftet med argumentet kan också vara att publiken ska bli berörd och vilja agera, utan att det för den skull är uppenbart att det är detta Rosling vill åstadkomma.

23. Talet är mestadels informativt och till en början presenteras en del logos-argument och även till des pathos-argument. Mot slutet av talet lyfter Rosling även fram ett motargument som han sedan bemöter, argumentet om att det finns en gräns för hur många flyktingar ett land kan ta emot. Därefter avslutas talet med att Rosling beskriver vad han tycker har blivit fel i debatten om kriget och vad han istället tycker borde göras, väldigt tydligt och konkret.

24. Logos-argumenten är mycket välgrundade då de bygger på fakta och statistik och eftersom nästan alla argument är logos-argument är argumenten välgrundade.

25. Motargumentet är argumentet om att det finns en gräns för hur många flyktingar ett land kan ta emot, vilket sedan slås hål på genom att Rosling bekräftar att ja, det finns en gräns, men denna är väldigt långt ifrån nådd i Sverige och andra europeiska länder.

# data[].attributes.body
45. Talet är högst engagerat med en nästan brådskande ton. Rosling bryter av Filip & Fredriks något oseriösa presentation med sin allvarsamma ton vilket skapar etos, utöver hans primära etos. 46. Rosling använder sig av en PowerPoint för att på ett effektivt sätt visualisera flyktingkrisen. Han använder även publiken inne på arenan i samma syfte. Visualiseringar som dessa kan ses som en form av movere då man lättare kan relatera och känna för flyktingarna när krisen presenteras på detta sätt, och inte i form av endast siffror.

47. Ja.

48. Roslings yttre presentationstekniska hjälpmedel fyller sina syften utan ta för mycket plats, och talaren står genom sitt intensiva actio i centrum under hela talet.

49. Som nämnt så bidrar Roslings allvarsamma och intensiva actio till hans sekundära etos. När han talar gott om FN nämner han även organisationens brister, samt det faktum att han personligen haft att göra med dem, vilket stärker hans trovärdighet. Han berättar även att han varit med och grundat Läkare utan gränser, vilket också skvallrar om kunnighet och auktoritet inom ämnet.

50. Ja. Talet innehåller definitivt docere då ett av talets huvudsyften är att informera och alarmera om storleken på den då rådande flyktingkrisen. Han presenterar mycket fakta med syfte att undervisa. Tale innehåller även movere, vilket han som nämnt gör genom att visualisera krisen med sina presentationstekniska hjälpmedel. Han talar även mycket om modet och risktagandet, och faran som flyktingarna utsätts för. Delectare kan också sägas finnas i talet. Rosling försöker inte riktigt skapa behag, men ett annat av talets syften är ju att skapa välvilja och att uppmana folk till att donera för att stödja syriska flyktingar.

# data[].attributes.body
31. Greta är vältalig då hon använder ämnesspecifika ord och samtidigt stilfigurer såsom stegring och anaforer. Hon talar också med flyt.

32. Talaren är välartikulerad och hennes pronuntiatio är väldigt tydligt. Man hör vad hon säger utan att behöva följa med i texten.

33. Talaren växlar verkligen mellan högt och lågt tonläge. Hon talar generellt sett på en ganska hög ljudnivå och ännu högre när hon till exempel säger höga nummer, "How dare you" och "we will never forgive you" vilket gör att de uttrycken känns viktigare.

34. Hon talar ganska fort genom hela talet.

35. Talaren har flera konstpauser som är placerade på ställen som gör det lättare att följa med i talet.

36. Språket är formellt och hon använder mycket logos. Detta hjälper till att öka hennes sekundära ethos. Dock hänvisar hon inte till källorna hon har fått informationen ifrån vilket gör talet lite mer informellt.

# data[].attributes.body
43. Hon sitter ner och rör på sig minimalt. Inga gester. Det kan förmedla att hon menar allvar.

44. Hon ser arg, ledsen och allvarlig ut. Hon är röd i ansiktet och har gråten i halsen. Hon rör både på ansiktet och kroppen minimalt men det är tydligt att hon vill tas på allvar utifrån hennes mimik.

45. Det är uppenbart att hon bryr sig mycket om vad hon talar om utifrån hur känslosam hon blir, alltså är hennes framförande engagerat. Detta får publiken att känna att det är värt att lyssna på vad hon har att säga.

46. Hon har inget presentationstekniskt hjälpmedel, bara ett papper som hon kikar ner på då och då. Saknaden av presentationstekniskt hjälpmedel skapar en mer allvarlig känsla, det finns mer utrymme för hennes ilska att lysa igenom.

47. -

48. -

49. Hon saknar primärt ethos men kompenserar för det med sitt sekundära ethos. Refererandet till forskning och statistik hjälper bygga detta. Hennes självförtroende och säkerhet i sina yttrande är även en faktor.

50. Hon uppfyller både docere och movere men inte delectere, vilket hade varit olämpligt eftersom målet med hennes tal är att göra de styrande obekväma.

# data[].attributes.body
25. Eftersom att det inte är ett argumenterande tal inkluderas inga klara argument överhuvudtaget, särskilt inte improbatio med tanke på sammanhanget.

26. Eftersom ett improbatio är svårhittat i talet är även refutatio det.

27. Ingen klar coclusio finns i talet.

28. Nära slutet av talet drar kungen slutsatsen att vi bör visa våra känslor och öppna upp för varandra i en sorgsen tid.

29. Kungens peroratio agerar som en sista vändning mot den sorg och hopplöshet som uttryckts i talet.

# data[].attributes.body
25. pengar

26. lite pengar hjälper mycket

27. bra, ja

28. unhcr behöver pengar.

29. bra fint. "Det här måste bli fred, kriget måste vinnas, och vi måste se tilla tt UHNCR får pengarna."

30. ja

31. han talar bra, verkade arg.

# data[].attributes.body
38-44

Hans Roslings användande av stilfigurer blir effektfullt. Den tydligaste är jämförelsen mellan publiken och flyktingarna. Denna blir konkret och skapar publikkontakt genom att inkludera publiken och rummet i sin jämförelse, och väcker allas uppmärksamhet, samt får åhörarna att känna sig närmare de berörda i talet. För att förtydliga jämförelsen använder han tydligt kroppsspråk för att peka på delen av publiken han syftar till, och förtydligar det han vill säga ytterligare.

Övriga stilfigurer är till exempel tretalet som är den avslutande meningen i talet. När han levererar denna blir det tydligt att det finns några konkreta saker som han vill förmedla är det man behöver göra. Levererandet av anaforen ”mycket” i flera meningar får en förtydligande och betonande effekt.

Rosling har jobbat mycket med memoria, vilket märks då han inte alls är manusbunden. Vid ett tillfälle tar han upp sitt manus, sneglar på det utan att stanna talet, och fortsätter sedan oberört utan att komma av sig. Detta gör att han alltid behåller åhörarkontakten och verkar säker och kunnig i det han vill säga.

Han använder kroppsspråk, särskilt händer om armar, för att förtydliga och betona det han säger. I vissa fall använder han med hela handen för att peka på eller förtydliga något, och pratar konstant med armarna i rörelse för att visa på någots storlek, vikt eller betydelse. Ibland pekar han med fingret, något som ofta ses som varnande och anklagande, när han pratar om något som är extra viktigt, och som vi måste göra. När han pratar om flyktingars mod och beslutsamhet visar han det med en knuten näve i luften, något som symboliserar kamp och kämparglöd.

Under hela talet behåller Rosling en allvarlig min. När han kommer in är han glad, men så fort talet börjar tar han på sig en allvarlig min, eftersom det är ett allvarligt ämne, men måste även förtydliga det verbalt då publiken fortsätter applådera.

# data[].attributes.headline
Kungens högtidstal efter tsunamin - Eleonora

# data[].attributes.subject
Kungens högtidstal efter tsunamin - Eleonora

# data[].attributes.body
41 & 42. Talaren är ganska manusbunden och ser ner i manuset ofta vilket leder till att han tar onaturliga pauser. Talet kan därför låta lite hackigt i vissa stunder. Trots detta kollar kungen ofta på publiken och därför ändå har en relativt bra åhörarkontakt.

43. Talaren rör sig inte under sitt tal och han använder sig inte heller av gester för att betona viktiga delar av talet. Kungen är seriös vilket speglar det seriösa ämnet som han talar om.

44. Kungens min är seriös och speglar talets seriösa ämne, som tidigare nämnt. Det förmedlar att han förhåller sig seriöst till händelsen och ämnet.

45. Framförandet är relativt passivt, eftersom kungens kroppsspråk, som tidigare nämnt, inte tydligt signalerar något specifikt förutom hur seriöst han förhåller sig till ämnet. Detta bidrar till att även publiken förmodligen får en ytterligare mer seriös ställning till ämnet.

46. Kungen använder inget presentationstekniskt hjälpmedel.

# data[].attributes.body
14. Tesen är att få publiken att förstå att den hjälp som skänks just nu inte är tillräcklig, utan att UNHCR måste få alla de pengar som de behöver.

15. Tesen är konsekvent i talet när talet väl kommer igång och han börjar talar om pengar och UNHCR. I inledningen får han publiken att förstå allvaret i kriget och situationen så den ser ut just nu. Först efter inledningen kommer hintar om hans tes då han förklarar att han är där för att tala om pengar.

16. Tesen är explicit då han säger ordagrant att hans uppgift är att prata om pengar. Genom hela talet är det tydligt vad han är där för att tala om och vilken poäng han har. Dessutom avslutar han med en handlingsuppmaning: "(...) vi måste se till att UNHCR får pengarna."

17. Tesen är konkret (UNHCR behöver mer pengar och han har visat siffror över hur mycket. Däremot är det inte lika tydligt vad, mer exakt, publiken ska göra åt saken.

18. Tesen kan karaktäriseras som handlingsmanande då det handlar om att se till att någonting sker - UNHCR ska ha mer pengar.

19. Hans Rosling använder både främst förnuftsargument där han talar om pengar, men även ett nyttoargument där han säger att om vi inte gör något nu, så kommer det att bli mycket dyrare senare, alltså är det för allas bästa att vi agerar och gör rätt nu.

# data[].attributes.body
13. Nej, det finns ingen partitio. Han förklarar inte inte hur talet är uppbyggt.

14. Högtidstalet har ingen sagd propositio men den är att vuxna ska ha solidaritet och ta ansvar för den hemska tragedin och dens påverkan på alla i vår omgivning. Att de ska vårda unga vars vardag aldrig kommer vara detsamma.

15. Kungen håller sig till propositio genom hela talet.

16. Tesen är implicit.

17. Tesen är allmän.

18. Propositio är handlingsmanande eftersom han vill att vi ska agera och ta hand om varandra.

# data[].attributes.body
19. Logos-argument: talet är inte ett tydligt argumenterande tal, utan mer ett berörande och uppmanande tal. Talets logos-argument kan ses hänvisa till både förnuftet och nyttan. Kungen fungerar likt en barnpsykolog, och riktar sig till de vuxnas ansvar att finnas där för barnen. Kungen hänvisar till ansvaret och medmänskligheten, vilket upplevs mer som uppmaningar.

20. Kungen hänvisar inte till någon enskild statistik eller fakta, utan snarare till vetskapen kring vad som inträffat. Han använder bildspråk och beskrivningar för att förmedla faktan och allvaret kring händelsen.

21. Kungen är själv en stor auktoritet, och bildar därmed talets ethos. Han hänvisar till händelsen som inträffat och till sina egna erfarenheter, och bildar därmed en stor tilltro till sig själv. Kungen upplevs som experten i talet.

22. Talet innehåller flera pathos-argument. Talet bygger på det känslomässiga, och kungen använder både känslo- och värdeargument. Kungen skapar en samhörighet genom att använda ord som vi och oss. Han refererar även till egna erfarenheter, och sina egna känslor. Det kan ses vara ett Movere tal, då det berör och väcker känslor hos publiken. Samtidigt fungerar talet inspirerande och nästan pedagogiskt i sitt sätt att tala till både barn och vuxna.

23. Det finns inte några tydliga argument, utan kungen hänvisar istället till känslor, och uppmanar publiken att visa medmänsklighet och empati.

24. Argumenten och bevisen för tesen upplevs som välgrundade och pålitliga. Genom att hänvisa till egna erfarenheter och sina gemensamma känslor med publiken skapas en stark tilltro.

# data[].attributes.body
7. Mottagarnas doxa kan antas vara väldigt sorgfylld och ilsken. Det är sannorlikt att de känner en enorm saknad och vrede, vilket talaren även nämner i sitt tal för att få mottagarna att känna sig sedda.

8. Eftersom det är en naturkatastrof som drabbat många i landet är det sannorlikt att publiken har kunskap om vad talet handlar om. Dessutom fokuserar kungen inte på fakta eller statistik, utan använder sig istället av saker som många kan relatera till. Exempelvis "skolbänkar", "jullov" och "teckningar". På så vis behöver mottagarna ingen förkunskap gällande statistik och liknande.

9. Talarens önskade respons är att mottagarna känner sig sedda och förstådda i sin sorg. Genom att berätta om hur han själv förlorat en förälder skapar kungen en känsla av gemenskap. Syftet med detta är förmodligen att de drabbade inte ska känna sig ensamma i sorgen. Dessutom använder han sig av mycket pathos, alltså vill han nå ut till publikens känslor och beröra dem.

10. Kungen använder sig inte av några skriftliga källor, utan berättar istället om sina egna erfarenheter av att förlora en förälder. Han skapar på så vis ett starkt ethos (trovärdighet) eftersom han kan relatera till det som barnen går igenom. På så vis blir talet trovärdigt utan att innehålla några skriftliga källor.

11. Talet tre första meningar börjar med fraserna "Vi har samlats", "Vi tänker på", och ytterligare ett "Vi har samlats", vilket skapar en stark känsla av gemenskap hos publiken. Kungen och landets övriga befolkning blir ett "vi", något som gör att åhörarna lättare kan relatera till allt som kungen säger. Kungen ger även en uppmaning om att man ska stödja och hjälpa varandra, vilket bidrar till känslan av gemenskap. Det är alltså via pathos som talaren når ut till publiken i talets inledning.

# data[].attributes.body
1. FN:s klimatmöte där Greta bidrar med ett argumenterande tal med fakta om vad som ska göras och vad som görs för att hindra den globala uppvärmingen

2. Argumenterande

3. Övertyga oss att göra skillnad för att hindra klimatförändringarna och den globala uppvärmingen.

4. Greta Thunberg. En ung klimataktivist som startat flera rörelser för klimatet t.ex. Fridays for future”

5. Hon har tidigare gjort sig känd som en klimataktivist och fått stor uppmärksamhet på sociala medier och stor beundran av folket, speciellt unga.

6. Alla, men speciellt de med makt som kan bidra till stora förändringar.

# data[].attributes.headline
Högtidstal; Kungens tal vid tsunamikatastrofen 2004. 

# data[].attributes.subject
Högtidstal; Kungens tal vid tsunamikatastrofen 2004. 

# data[].attributes.body
1. Vilken är kontexten?

Vid en tsunami i Sydostasien 2004 omkom många människor, däribland flertalet svenska medborgare. En minnesceremoni hölls vid Stockholms Stadshus, där kungen höll ett tal inför en publik av anhöriga och annan publik. Den rådande sorgen i publiken och hos kungen ledde till ett känslosamt tal.

2. Vilken genre har talet?

Talet tillhör genren högtidstal. Trots högtiders ofta lättsamma och festliga förknippningar, är just detta tal raka motsatsen. Vid ceremonier och stora händelser är ett högtidstal lämpligt, för att lyfta känslor och talarens perspektiv på situationen.

3. Vad är syftet med talet?

Kungen var en av flera talare vid denna minnesceremoni. Just kungens position innebär att han har ska, vid tragedier och liknande, vara närvarande till det svenska folket och särskilt dem drabbade. Syftet med just detta tal blir därmed att kungen ska visa sitt medlidande och agera som ett moraliskt stöd för publiken och anhöriga till dem avlidna.

4. Vem är talaren?

Talaren är kung av Sverige. Med sitt yrke har han alltså ett stort ansvar inför det svenska folket.

5. Hur ser talarens primära ethos ut?

Kungen är känd av hela publiken, på grund av hans yrke som statsledare och konung. Åhörare till talet har säkerligen delade meningar kring kungen och olika känslor gentemot honom. Dock går det inte att se bortom hans auktoritetsposition, där publiken är under honom i den sociala hierarkin med mindre makt. En viss respekt till kungen finns alltså hos publiken även innan talet börjat.

6. Vilka är de tänka mottagarna av talet?

I första hand är självklart publiken, bestående av anhöriga, dem föreställda mottagarna av talet. Eftersom att talet också sänds i TV är hela Sverige också en publik, men kungens primära fokus ligger mot offer, anhöriga och människor som påverkats av katastrofen.

# data[].attributes.body
32. Ja, man ser på hans läppar att de rör sig mycket när han pratar och han använder också kroppsspråket och ser allvarlig ut när han pratar om allvarliga saker.

33. Vissa ord artikuleras mer och sägs högre.

34. Ja, det som väcker mycket känslor säger han långsammare.

35. Ja efter han säger något extra viktigt eller känsloväckande som ”det här kriget måste ta slut!”.

36. Språket är informellt och talspråkligt även om man hör att han vet vad han pratar om vilket på ett sätt gör att han kommer närmre publiken. Till exempel så svär han i talet även om han ursäktar sig efteråt, jag skulle säga att stilnivån är låg stil.

37. Han tar hjälp av publiken för att ge perspektiv på hur många som är utsatta genom att säga ”ni representerar” och sen någonting mer. Han använder sig av metaforer ”toppen av ett isberg” och upprepning genom att återanvända ord för att beskriva storlek som ”mycket”. Han avslutar också talet med ett tretal ”Det här måste bli fred, kriget måste vinnas och vi måste se till att UNHCR får pengarna.”

# data[].attributes.body
46. Talaren använder inget presentationstekniskt hjälpmedel

47. -

48. -

49. Han ställer sig bredvid "vanliga människor" och bildar ett sekundärt ethos genom att förklara att han inte är en sagokung som kan ställa allt till rätta. Att även han förlorade en förälder tidigt skapar ett tydligt ethos eftersom han därmed vet hur det känns och vad han pratar om. Han sägen VI vuxna, för att skapa en samhörighet samtidigt som han sägen ER drabbade, för att inte få det att låta som att även han är direkt drabbad och därmed skapa osämja.

50. Ja och nja. Docere finns delvis i styckena där han uppmanar vuxna att låta barnen uttrycka sig genom att visa känslor och rita teckningar, och att det är viktigt att de lyssnar på barnen. Movere finns genom hela talet då han talar om hur de barn och unga som omkommit inte längre finns bland oss. Genom att ställa fram det så konkret som att deras skolbänkar numera står tomma lyckas han verkligen beröra. Delectare finns delvis i att han ställer sig bredvid de drabbade som en medmänniska och förklarar att han inte är mer än just en människa, men att han känner med dem. Då han säger att han hellre än att hålla tal skulle vilja göra något för att hjälpa inger en känsla av att han bryr sig på riktigt och skapar då glädje.