# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kas ir finanšu tirgus?

Tā ir vieta vai mehānisms finanšu instrumentu, piemēram, akciju, valūtu, obligāciju vai preču tirdzniecībai. Tirgus var būt fiziska tirdzniecības platība vai arī tas var pastāvēt tikai kibertelpā, taču abos gadījumos būs noteikumi par rīcību, kas tirgotājiem jāievēro.

Kur jūs esat dzirdējis par finanšu tirgiem?

Ja jūs esat investors, jums būtu jāzina finanšu tirgi, kas nodrošina iespēju pirkt, pārdot un pārbaudīt savu aktīvu cenu. Reti, kad finanšu tirgi netiktu atspoguļoti ziņās, cenu pieauguma vai samazinājuma dēļ.

Kas jums ir jāzina par finanšu tirgiem...

Finanšu tirgi atšķiras pēc izmēra, likviditātes un tehnoloģiju ieviešanas. Bet tiem ir kopīgas iezīmes. Aktīvi, kurus tie tirgo, ir standartizēti: viens dolārs, viena General Electric akcija, viens barels Brent jēlnaftas ir tāds pats kā nākamais. Dimantu birža gluži nav finanšu tirgus, jo visi akmeņi ir dažādi.

Parasti ir tirgošanās stundas un periodi, kuros jāveic darījumi. Darījumi tiek noformēti vai nu pašā tirgū, vai saskaņā ar tā noteikumiem. Visiem cienījamajiem tirgiem būs jāatbild par katru tirdzniecību, garantējot, ka darījumu partnerim nodarītos zaudējumus būs jāatlīdzina tirgotājam.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tā ir vieta vai mehānisms finanšu instrumentu, piemēram, akciju, valūtu, obligāciju vai preču tirdzniecībai. Tirgus var būt fiziska tirdzniecības platība vai arī tas var pastāvēt tikai kibertelpā, taču abos gadījumos būs noteikumi par rīcību, kas tirgotājiem jāievēro. Ja jūs esat investors, jums būtu jāzina finanšu tirgi, kas nodrošina iespēju pirkt, pārdot un pārbaudīt savu aktīvu cenu.

# data[].attributes.headline
Rīgas 45.vidusskolas skolēnu Finanšu tirgus pētījumi 

# data[].attributes.subject
Rīgas 45.vidusskolas skolēnu Finanšu tirgus pētījumi 

# data[].attributes.body
Vietne, kur var aplūkot vērtspapīru cenu grafiku uzņēmumā "Latvijas Balzams".

# data[].attributes.attachment_link.title
Vērtspapīru tirdzniecība - Latvijas balzams

# data[].attributes.attachment_link.description
Vērtspapīru tirdzniecības informācija ISIN LV0000100808 Biržas kods BAL1R Nominālvērtība 1,40 EUR Kopējais vērtspapīru skaits 7 496 900 Vērtspapīru skaits publiskā...

# data[].attributes.body
Vērtspapīru veidi

# data[].attributes.body
Kas ir šī ēka?

# data[].attributes.body
Komercbanku noteikumi
Kas ir kredīts?
Kas ir auditors?
Kas ir trasts?
Vai kredīta ņēmējam kredīts nodrošināms ar vērtspapīriem?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ministru kabineta noteikumi Nr.212

Rīgā 1995.gada 18.jūlijā (prot. nr.38, 5.§)

Komercbanku noteikumi
Izdoti Satversmes 81.pantā noteiktajā kārtībā
I nodaļa. Vispārīgie jautājumi

1.pants. Šie noteikumi nosaka komercbanku tiesisko statusu, kā arī reglamentē to darbību un uzraudzību.

2.pants. Jautājumos, kas nav regulēti šajos noteikumos, komercbankām jāievēro tām saistošie likumi.

3.pants. Noteikumos lietotie termini

Komercbanka - uzņēmējsabiedrība, kas dibināta, lai publiski pieņemtu noguldījumus un veiktu citas banku operācijas.

Komercbankas nodaļa jeb filiāle - komercbankas struktūrvienība, kas veic banku operācijas komercbankas vārdā un teritoriāli ir izvietota ārpus komercbankas juridiskās adreses, bet kas nav juridiska persona.

Pārstāvniecība - komercbankas struktūrvienība, kas atrodas citā valstī un pārstāv komercbankas intereses, bet neveic banku operācijas.

Banku operācijas:

1) fizisko un juridisko personu noguldījumu un citu atmaksājamo līdzekļu piesaistīšana;

2) kreditēšana;

3) skaidras un bezskaidras naudas maksājumu veikšana citu fizisku un juridisku personu uzdevumā;

4) bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu izlaišana un apkalpošana;

5) tirdzniecība par pašas bankas vai klienta līdzekļiem:

a) ar naudas tirgus instrumentiem;

b) ar valūtu;

c) ar valūtu kontraktiem;

d) ar kotētiem vērtspapīriem;

6) trasta operāciju veikšana, līzings, faktorings;

7) vērtspapīru glabāšana un pārvaldīšana;

8) garantiju un galvojumu izsniegšana;

9) citi darījumi, kas pēc būtības līdzīgi minētajiem un saskaņoti ar Latvijas Banku.

Kredīts - naudas aizdevums vai cits pakalpojums, ko sniedz komercbanka un kas dod iespēju fiziskām un juridiskām personām izmantot naudas līdzekļus vai rīkoties ar materiālajām vērtībām, un kas uzliek saistības atdot saņemtos naudas līdzekļus vai materiālās vērtības ar vai bez procentiem.

Noguldījums - naudas līdzekļu glabāšana komercbankas kontā uz noteiktu vai nenoteiktu laiku, ar vai bez procentiem.

Pašu kapitāls - komercbankas kapitāls, ko veido apmaksātais pamatkapitāls, akciju emisijas uzcenojums, rezerves kapitāls, nesadalītā peļņa (ar nosacījumu, ka ir auditora slēdziens par tās esamību) un kas samazināts par komercbankas īpašumā esošajām pašas akcijām, nemateriāliem aktīviem, komercbankas bilancē uzrādītajiem iepriekšējo gadu un kārtējā gada zaudējumiem un līdzdalību citās komercbankās atbilstīgi Latvijas Bankas norādījumiem.

Klients - juridiska vai fiziska persona, kuru ar komercbanku saista banku operāciju darījumi.

Mātes uzņēmums - uzņēmums, kam citā uzņēmumā pieder vairāk nekā 50 procenti balsstiesīgo akciju kapitāla vai kuru tas spēj tieši vai netieši kontrolēt.

Meitas uzņēmums - uzņēmums, kurā citai uzņēmējsabiedrībai - mātes uzņēmumam - pieder vairāk nekā 50 procenti balsstiesīgo akciju vai kuru mātes uzņēmums spēj tieši vai netieši kontrolēt.

Trasts - attiecības starp darījuma divām pusēm, kas balstās uz savstarpēju uzticēšanos un kuru rezultātā viena puse uzņemas atbildību par īpašuma pārvaldīšanu otras puses labā.

Būtiska līdzdalība - tiešā vai netiešā ceļā iegūta līdzdalība ar desmit un vairāk procentiem komercbankas pamatkapitāla vai balsstiesību.

Auditors - šo noteikumu izpratnē ir Latvijā licencēts zvērināts revidents vai cita persona, kurai Latvijas Banka piešķīrusi tiesības veikt komercbanku gada pārskatu pārbaudi.

4.pants. Apzīmējumus "banka", "komercbanka" vai apzīmējumu, kurā ietverti šie vārdi, drīkst lietot kā oficiāli reģistrētu nosaukumu vai kā papildinājumu oficiāli reģistrētam nosaukumam tikai tās komercbankas, kurām ir Latvijas Bankas izsniegta licence.

5.pants. Procentu likmes lielumu un procentu samaksas kārtību nosaka līgumā, komercbankai ar aizņēmēju vai aizdevēju savstarpēji vienojoties.

6.pants. Ja līgumā nav citas vienošanās:

1) par procentu aprēķināšanas laikposmu tiek pieņemts izsniegtā kredīta vai noguldījuma kalendāra dienu skaits. Šo aprēķinu pamatā - gads, kurā ir 365 dienas; ja procentu likmes aprēķina laikā ir 29.februāris, pamatā - gads, kurā ir 366 dienas;

2) procenti maksājami katru gadu 31.decembrī, kā arī pilnīgi atmaksājot kredītu vai noguldījumu.

7.pants. Komercbankai saistības rada tikai tie dokumenti, ko parakstījušas Latvijas Bankas apstiprinātas amatpersonas, kuras saskaņā ar likumu un statūtiem ir tiesīgas veikt attiecīgos darījumus un pārstāvēt komercbanku juridiskas personas statusā. Dokumentiem, kas nav parakstīti atbilstīgi likumiem un statūtiem, nav juridiska spēka.

Latvijas Banka apstiprina komercbankas amatpersonas un informē par to Uzņēmumu reģistru.

8.pants. Komercbanka atbild par savām saistībām ar visiem saviem aktīviem.

9.pants. Papildus banku operācijām komercbanka var veikt citus darījumus, kas ir tieši saistīti ar tās kā uzņēmējsabiedrības darbības uzturēšanu.

II nodaļa. Komercbanku dibināšana un licencēšana

10.pants. Komercbankas dibinātāji un akcionāri, kas vēlas iegūt būtisku līdzdalību, drīkst būt:

1) fiziskas personas, kuras ir pilngadīgas un rīcībspējīgas;

2) juridiskas personas, kuras reģistrētas Latvijas Republikā vai citā valstī un kuru darbības laiks nav mazāks par trim finansu gadiem;

3) viena ārvalsts banka, kuras darbības laiks nav mazāks par trim finansu gadiem vai valsts.

Šajā pantā minētajām personām jābūt ar nevainojamu reputāciju un stabilu finansu stāvokli.

11.pants. Komercbankas dibinātājs un akcionārs nevar būt uzņēmums (uzņēmējsabiedrība), kas reģistrēts tā, ka nav pieejamas ziņas par tā dibinātājiem un akcionāriem vai netiek sniegtas ziņas par uzņēmuma (uzņēmējsabiedrības) kapitāla izcelsmes likumību.

12.pants. Komercbankas dibināšanas minimālais pamatkapitāls ir 2 (divi) miljoni latu. Komercbankas minimālais reģistrētais pamatkapitāls ir 3 (trīs) miljoni latu, kas jāsasniedz piecu gadu laikā pēc reģistrācijas Uzņēmumu reģistrā.

13.pants. Fiziskai vai juridiskai personai, kura tieši vai netieši vēlas iegūt būtisku līdzdalību un kurai līdz šim tādas līdzdalības nav bijis, jāsaņem Latvijas Bankas iepriekšējs akcepts.

Ja persona, kurai komercbankā pieder būtiska līdzdalība, to palielina, sasniedzot vai pārsniedzot 20, 33, 50 un vairāk procentu no komercbankas balsstiesīgā kapitāla, tai jāsaņem Latvijas Bankas akcepts.

Latvijas Bankai ir tiesības pieprasīt papildu informāciju par šajā pantā minētajām personām, lai spriestu par to finansiālo stāvokli un reputāciju.

14.pants. Ja persona neatbilst šo noteikumu prasībām, Latvijas Bankai mēneša laikā pēc paziņojuma par būtisku līdzdalību saņemšanas ir tiesības atteikt plānoto ieguldījumu.

15.pants. Komercbankai nekavējoties jāinformē Latvijas Banka par pamatkapitāla un balsstiesību sadalījuma maiņu, kas saistīta ar būtisku līdzdalību. Ne retāk kā reizi gadā komercbankai jāiesniedz Latvijas Bankā visu to personu saraksts, kurām ir būtiska līdzdalība, norādot šīs līdzdalības apmēru.

16.pants. Komercbankas, kā arī to nodaļas un pārstāvniecības savu darbību Latvijā var uzsākt tikai pēc licences saņemšanas Latvijas Bankā un reģistrācijas likumos noteiktajā kārtībā.

17.pants. Latvijas Republikas komercbankām ir jāsaņem Latvijas Bankas atļauja nodaļas vai pārstāvniecības atvēršanai citās valstīs.

18.pants. Latvijas Banka nosaka licenču (atļauju) izsniegšanas kārtību, kā arī ar komercbanku darbību saistītos ierobežojumus.

19.pants. Latvijas Bankai iesniegums par licences piešķiršanu jāizskata triju mēnešu laikā pēc visu dokumentu saņemšanas. Latvijas Bankai ir tiesības neizsniegt licenci jaundibināmai komercbankai vai ārvalsts bankas nodaļai, ja tās dibināšanā nav ievēroti likumi un Latvijas Bankas norādījumi un komercbankas vai ārvalsts bankas nodaļas plānotā darbība neatbilst Latvijas valsts interesēm.

20.pants. Komercbankas valdes priekšsēdētājam un valdes priekšsēdētāja vietniekam jābūt personām:

1) kuras pastāvīgi dzīvo Latvijā;

2) kuras ir kompetentas finansu lietu vadības jautājumos;

3) kurām ir nepieciešamā izglītība un profesionālā pieredze banku darbībā;

4) kuras nav bijušas notiesātas, tiesājamas, apsūdzētas vai aizdomās turētas krimināllietā par tīšu noziegumu izdarīšanu; pret kurām nav bijusi ierosināta krimināllieta par tīšu noziegumu izdarīšanu un tā nav izbeigta sakarā ar noilgumu, izlīgumu, apžēlošanu vai amnestiju vai kurām sodāmība par šiem noziegumiem nav dzēsta vai noņemta un kuras nav atbrīvotas no amata ar tiesas spriedumu krimināllietā;

5) kurām ir arī citā ziņā nevainojama reputācija;

6) kuras nav darbojušās uzņēmumu (uzņēmējsabiedrību) pārvaldes un revīzijas institūcijā tā, ka viņu darbības dēļ uzņēmums (uzņēmējsabiedrība) ticis novests līdz ļaunprātīgam bankrotam;

7) kurām nav atņemtas tiesības veikt uzņēmējdarbību.

21.pants. Ārvalsts bankas nodaļas vadītājam jābūt personai, kas atbilst šo noteikumu 20.panta 2., 3., 4., 5., 6. un 7. punkta prasībām.

22.pants. Komercbankas padomes, valdes un revīzijas komisijas locekļiem jābūt personām, kas atbilst šo noteikumu 20.panta 4. un 7.punkta prasībām.

23.pants. Komercbankām un ārvalstu komercbanku nodaļām ir jāsaņem Latvijas Bankas atļauja šādos gadījumos:

1) ja paredzēts palielināt vai samazināt pamatkapitālu;

2) ja tiek mainīts valdes priekšsēdētājs vai ārvalsts komercbankas nodaļas vadītājs, tā pirmais vietnieks vai galvenais grāmatvedis;

3) ja tiek mainīta juridiskā adrese;

4) ja tiek mainīts komercbankas nosaukums;

5) ja komercbanka tiek reorganizēta.

III nodaļa. Komercbanku darbību regulējošās prasības

24.pants. Lai nodrošinātu stabilu darbību, komercbankām pastāvīgi jāievēro šādi Latvijas Bankas norādījumi:

1) pašu kapitāla minimālais lielums;

2) kapitāla pietiekamība;

3) likviditāte;

4) riska darījumu koncentrācija;

5) ieguldījumu ierobežojumi;

6) ierobežojumi ārzemju valūtas atklātai pozīcijai.

25.pants. Komercbankas pašu kapitāls nedrīkst kļūt mazāks par likumā noteikto minimālo dibināšanas kapitālu. Ja pašu kapitāls kļūst mazāks par noteikto minimālo dibināšanas kapitālu par 50 procentiem, jāpiemēro Ministru kabineta 1995.gada 18.jūlija noteikumu nr.211 "Par komercbanku sanāciju un bankrotu" normas.

26.pants. Komercbankas pašu kapitāla attiecība pret aktīvu un ārpusbilances posteņu kopsummu (kapitāla pietiekamība) nedrīkst būt mazāka par desmit procentiem.

27.pants. Komercbankai savi aktīvi jāizvieto tā, lai jebkurā brīdī tiktu nodrošināta tās kreditoru juridiski pamatoto prasību apmierināšana. Likviditātes nodrošināšanas normatīvās prasības nosaka Latvijas Banka.

28.pants. Komercbankas rezerves tās kontā Latvijas Bankā un skaidrā naudā komercbankas kasē nedrīkst būt mazākas par Latvijas Bankas padomes apstiprināto normu procentos no kopējā komercbankas piesaistīto līdzekļu apmēra.

Rezervju prasības Latvijas Banka izmanto naudas piedāvājuma regulēšanai.

29.pants. Personas, kuras saistītas ar komercbanku, ir:

1) komercbankas akcionāri, kuru kapitāla daļa pamatkapitālā ir desmit procentu vai vairāk;

2) komercbankas mātes vai meitas uzņēmumi, kā arī mātes uzņēmuma citi meitas uzņēmumi;

3) komercbankas valdes, padomes un iekšējā revīzijas dienesta locekļi;

4) šī panta 1.punktā minēto komercbankas akcionāru - fizisko personu -, komercbankas valdes, padomes un iekšējā revīzijas dienesta locekļu laulātie, radinieki un svaiņi, skaitot radniecību līdz trešajai pakāpei un svainību līdz otrajai pakāpei;

5) uzņēmējsabiedrības, kurās komercbankas akcionāriem, padomes vai valdes locekļiem pieder vairāk nekā desmit procenti pamatkapitāla.

30.pants. Par savstarpēji saistītu personu grupu uzskatāmas divas vai vairākas personas, kuras komercbankai veido vienu kopīgu risku, viena no tām tieši vai netieši (ar meitas uzņēmumu palīdzību) kontrolē otru vai vairākas personas.

Novērtējot šādas saistības esamību, jāņem vērā tādi faktori kā kopēji īpašumi, vadība, savstarpēji galvojumi un tieša atkarība biznesa darījumos.

31.pants. Komercbankas darījuma risks tiek kvalificēts kā liels, ja darījuma apmērs pārsniedz desmit procentus no komercbankas pašu kapitāla.

32.pants. Lielo riska darījumu kopsumma nedrīkst pārsniegt komercbankas pašu kapitālu vairāk par astoņām reizēm.

33.pants. Par kredītu, kas pārsniedz 100 000 (viens simts tūkstoši) latu, komercbankai nedēļas laikā pēc tā piešķiršanas jāinformē Latvijas Banka.

34.pants. Riska darījumu apmērs ar vienu personu (savstarpēji saistītu personu grupu) nedrīkst pārsniegt 25 procentus no komercbankas pašu kapitāla.

35.pants. Riska darījumu apmērs ar personām, kuras saistītas ar komercbanku, nedrīkst kopsummā pārsniegt 15 procentus no komercbankas pašu kapitāla.

36.pants. Komercbankas līdzdalība citas uzņēmējsabiedrības pamatkapitālā, kura nav komercbanka, nedrīkst pārsniegt 15 procentus no komercbankas pašu kapitāla.

37.pants. Komercbankas kopējā līdzdalība to uzņēmējsabiedrību pamatkapitālā, kuras nav komercbankas, nedrīkst pārsniegt 60 procentus no komercbankas pašu kapitāla.

38.pants. Komercbankas ieguldījumi nekustamajā un kustamajā īpašumā, kā arī līdzdalība citu uzņēmējsabiedrību (izņemot komercbankas) pamatkapitālā kopsummā nedrīkst pārsniegt komercbankas pašu kapitālu.

39.pants. Komercbanka nedrīkst tieši vai netieši izsniegt kredītu pašas izlaisto vai tās mātes vai meitas uzņēmējsabiedrības izlaisto akciju iegādei, kā arī pieņemt par kredītu nodrošinājumu pašas akcijas.

40. pants. Komercbankas atklātā pozīcija nedrīkst pārsniegt:

1) nevienā atsevišķā ārvalstu valūtā - 10 procentus no pašu kapitāla;

2) kopsummā visās ārvalstu valūtās - 20 procentus no pašu kapitāla.

41. pants. Ekonomisko normatīvu aprēķināšanas un pārskatu iesniegšanas kārtību nosaka Latvijas Banka.

42. pants. Nosacījumi, kas minēti šo noteikumu 38.pantā, neattiecas:

1) uz īpašumiem un līdzdalību, ko komercbanka pārņēmusi kā neatmaksātu kredītu nodrošinājumu uz laiku līdz diviem gadiem no pārņemšanas brīža;

2) uz kustamajiem un nekustamajiem īpašumiem, kas nepieciešami komercbankai, lai veiktu tās licencē paredzētās banku operācijas.

43. pants. Kredīti, kas izsniegti personām, kuras saistītas ar komercbanku, piešķirami tikai ar vienbalsīgi pieņemtu komercbankas valdes lēmumu, kura kopija nedēļas laikā jāiesniedz Latvijas Bankā.

Komercbanku darbinieki un personas, kuras saistītas ar komercbanku, drīkst saņemt kredītus uz tādiem pašiem noteikumiem kā pārējie komercbankas klienti.

44.pants. Komercbankai jāveic kreditēšana saskaņā ar tās izstrādātu un padomē apstiprinātu kredītpolitiku, kurā noteikta kredītu piešķiršanas un atmaksas kārtība, izsniegto kredītu uzraudzības kārtība un kredītportfeļa kvalitātes novērtēšanas kritēriji.

45.pants. Komercbankai pirms un pēc kredīta izsniegšanas jāpārbauda kredīta ņēmēja maksātspēja, regulāri pieprasot dokumentus, kas apliecina kredītņēmēja saimnieciskās darbības finansiālo stabilitāti, spēju atmaksāt kredītu un tā procentus.

46.pants. Kredīta ņēmējam kredīts nodrošināms ar kādu no šādiem nodrošinājuma veidiem:

1) ar kustamu mantu;

2) ar nekustamu īpašumu (hipotēkas);

3) ar apdrošināšanas polises cedēšanu uz komercbankas vārda, polisi uzglabājot komercbankā;

4) ar galvojumiem;

5) ar vērtspapīriem;

6) ar citu nodrošinājuma veidu, ja tas nav pretrunā ar spēkā esošajiem likumiem.

47.pants. Komercbanka, izsniedzot kredītu, slēdz līgumu, kurā norāda kredīta ņēmēja saimnieciskās darbības mērķi, kredīta summu, tā izsniegšanas un atmaksas kārtību, procentu likmi un procentu aprēķināšanas kārtību, kredīta nodrošinājumu un citus nosacījumus.

Kopējā kredīta summa, kas tiek izsniegta bez šo noteikumu 46.pantā minētajiem nodrošinājumiem, nedrīkst pārsniegt 15 procentus no komercbankas pašu kapitāla.

48.pants. Komercbankai regulāri jāveic savu aktīvu un ārpusbilances saistību novērtēšana sakaņā ar Latvijas Bankas norādījumiem.

49.pants. Komercbankai visi tās izsniegtie galvojumi jāreģistrē Latvijas Bankā. Galvojumi, kas nav reģistrēti Latvijas Bankā, uzskatāmi par spēkā neesošiem.

50. pants. Ja komercbanka sadalās divās vai vairākās komercbankās, jaundibināto komercbanku pamatkapitāls un pašu kapitāls nedrīkst būt mazāks par likumā noteikto minimālo dibināšanas pamatkapitālu.

51.pants. Pēc komercbanku apvienošanās izveidojušās komercbankas pašu kapitāls nedrīkst būt mazāks par atsevišķo komercbanku pašu kapitālu summu pirms apvienošanās un par likumā noteikto minimālo dibināšanas pamatkapitālu.

IV nodaļa. Komercbanku un klientu attiecības

52.pants. Komercbankas un klienta attiecības regulē likumi un noslēgtie līgumi.

53.pants. Komercbankai jāgarantē savu klientu un korespondentu kontu, noguldījumu un operāciju noslēpums. Lai novērstu krāpniecību no klientu puses, komercbankām ir tiesības tieši vai ar īpaši šim mērķim izveidotas struktūrvienības starpniecību savstarpēji apmainīties ar ziņām par klientu aizdevumu kontiem, bet nav tiesību sniegt šādas ziņas citām personām.

54.pants. Ziņas par juridisko personu kontiem un veiktajām operācijām sniedzamas pašām juridiskajām personām un to augstākajām institūcijām, Latvijas Bankai, tiesai, prokuratūrai, valsts policijas iestādēm, Valsts ieņēmumu dienestam, Valsts kontrolei, Valsts apdrošināšanas uzraudzības inspekcijai, Banku aģentūrai un Valsts sociālās apdrošināšanas fondam likumos paredzētajos gadījumos, kā arī šo noteikumu 74.pantā paredzētajā gadījumā.

55.pants. Ziņas par fizisko personu kontiem un veiktajām operācijām sniedzamas pašiem klientiem un viņu likumīgajiem pārstāvjiem, kā arī:

1) Latvijas Bankas pilnvarotām personām komercbanku uzraudzības nolūkā;

2) tiesai, prokuratūrai un valsts policijas iestādēm, ja šīs ziņas nepieciešamas krimināllietās vai lietās, kurās likumā noteiktajos gadījumos var piemērot mantas konfiskāciju;

3) tiesai, prokuratūrai un valsts policijas iestādēm, ja šīs ziņas nepieciešamas krimināllietā; civillietā, ar kuru apmierināta civilprasība, kas radusies no krimināllietas; civillietā par alimentu piedziņu (ja nav izpeļņas vai citas mantas, uz kuru var vērst piedziņu); civillietā par tāda noguldījuma sadalīšanu, kas ir laulāto kopīpašums; civillietā par parādnieka maksātnespēju un bankrotu;

4) tiesai un ārvalstu konsulārajām iestādēm, ja šīs ziņas nepieciešamas mantojuma lietās par kontiem un noguldījumiem noguldītāja nāves gadījumā;

5) Valsts ieņēmumu dienestam nodokļu un nodevu nesamaksas gadījumos;

6) Valsts kontrolei likumos paredzētajos gadījumos;

7) Valsts sociālās apdrošināšanas fondam sociālā nodokļa nesamaksas gadījumā;

8) šo noteikumu 74.pantā paredzētajā gadījumā.

56.pants. Personām, kuras ieguvušas ziņas šo noteikumu 54. un 55.pantā minētajos gadījumos, aizliegts tās izpaust.

57.pants. Juridisko personu naudas līdzekļiem un citām vērtībām, kas atrodas komercbankās, var uzlikt arestu tikai ar tiesas lēmumu vai prokurora sankciju, bet to norēķinu operāciju daļēja vai pilnīga apturēšana veicama pēc Valsts ieņēmumu dienesta iestādes, kā arī pēc Valsts sociālās apdrošināšanas fonda iestādes pieprasījuma.

Piedziņu uz juridisko personu naudas līdzekļiem un citām vērtībām var vērst tikai saskaņā ar tiesas izpildrakstiem vai pēc Valsts ieņēmumu dienesta iestādes, kā arī pēc Valsts sociālās apdrošināšanas fonda iestādes pieprasījuma likumos paredzētajos gadījumos.

58.pants. Fizisko personu noguldījumiem un citām vērtībām, kas atrodas komercbankās, var uzlikt arestu tikai ar prokurora sankciju vai tiesas lēmumu.

59.pants. Piedziņu uz fizisko personu noguldījumiem un citām vērtībām var vērst saskaņā ar tiesas izpildrakstu.

60.pants. Noguldītājs zaudē prasību pret komercbanku, ja sešdesmit gadu laikā nav notikušas nekādas banku operācijas ar šo noguldījumu.

Prasības noilguma termiņa tecējums sākas:

1) termiņnoguldījumam uz noteiktu laiku - ar noguldījuma izmaksas pēdējo dienu.

2) pieprasījuma noguldījumam un termiņnoguldījumam uz nenoteiktu laiku - ar dienu, kad izdarīta pēdējā bankas operācija ar šo noguldījumu.

61.pants. Noguldījumi, kuriem iestājies noilgums, ieskaitāmi komercbankas ienākumos.

62.pants. Pieprasot kredītu vai stājoties citās līgumattiecībās ar komercbanku, kā arī sniedzot pārskatu par saistību izpildes gaitu, klientam pēc komercbankas pieprasījuma jāsniedz tai pilna un patiesa informācija par savu finansiālo stāvokli un visu īpašumu, arī par visiem īpašuma apgrūtinājumiem, kā arī rakstiski jāinformē komercbanka, vai klients saskaņā ar šo noteikumu 29.pantu nav saistīts ar komercbanku vai saskaņā ar šo noteikumu 30.pantu neveido savstarpēji saistītu personu grupu.

V nodaļa. Grāmatvedība un gada pārskats

63.pants. Komercbankai jāveic grāmatvedības uzskaite saskaņā ar likumu "Par grāmatvedību" (Latvijas Republikas Augstākās Padomes un Valdības Ziņotājs, 1992, 44.nr.; Latvijas Vēstnesis, 1994, 149.nr.) un Latvijas Bankas norādījumiem.

64.pants. Latvijas Banka ir tiesīga pieprasīt no komercbankas un ar to saistītām uzņēmējsabiedrībām konsolidētus pārskatus, kuru sagatavošanas un iesniegšanas kārtību un termiņus nosaka Latvijas Banka.

65.pants. Komercbankām par katru pārskata gadu jāsagatavo pārskats, kurā jābūt ietvertai bilancei, peļņas vai zaudējumu aprēķinam un pielikumiem, kā arī ziņojumam.

66.pants. Pārskata gadam jāsakrīt ar kalendāra gadu. Pirmais pārskata periods var būt īsāks par kalendāra gadu, bet ne garāks par 12 mēnešiem.

67.pants. Gada pārskats jāsagatavo atbilstīgi šiem noteikumiem un Latvijas Bankas norādījumiem. Gada pārskatam ir jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats par komercbankas aktīviem un saistībām, tās finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem.

68. pants. Ja nav iespējams gūt patiesu un skaidru priekšstatu par komercbanku saskaņā ar šo noteikumu 67.panta prasībām, gada pārskatā jāietver attiecīga papildu informācija.

69. pants. Gada pārskata posteņi jānovērtē pēc šādiem vispārīgiem principiem:

1) jāpieņem, ka komercbanka darbosies arī turpmāk;

2) jāsaglabā tās pašas novērtēšanas metodes, kas izmantotas iepriekšējā pārskata gadā;

3) novērtēšana visos gadījumos jāveic ar pienācīgu piesardzību, ievērojot šādus nosacījumus:

a) pārskatā jāiekļauj tikai līdz bilances dienai iegūtā peļņa;

b) jāņem vērā visi iespējamie zaudējumi neatkarīgi no to rašanās laika, pat tie, kas kļuvuši zināmi laikposmā starp bilances un gada pārskata sagatavošanas dienu;

c) jāņem vērā visas vērtības samazināšanās un nolietojuma summas neatkarīgi no tā, vai pārskata gads tiek noslēgts ar peļņu vai zaudējumiem;

4) pārskatā jāatspoguļo visi ieņēmumi un izdevumi, kas attiecas uz pārskata gadu, neatkarīgi no maksājuma datuma;

5) aktīva un pasīva posteņi jānovērtē atsevišķi;

6) katra pārskata gada sākuma bilancei jāsaskan ar iepriekšējā gada slēguma bilanci.

70.pants. Izņēmuma gadījumos drīkst atkāpties no šo noteikumu 69.pantā minētajiem vispārīgajiem novērtēšanas principiem, pamatojot atkāpšanos ar pielikumu, kurā norāda, kāda ir atkāpšanās ietekme uz komercbankas aktīviem un saistībām, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem.

71.pants. Ziņojumā jāietver pārskats par komercbankas finansu apstākļu un tās darbības attīstību. Ja gada pārskatu ir būtiski ietekmējuši kādi īpaši apstākļi vai arī gada pārskatu nevarētu uzskatīt par pietiekamu, informācija par šiem apstākļiem jāsniedz atsevišķā ziņojuma punktā.

Ziņojumā ir jāsniedz arī ziņas par svarīgiem notikumiem, ja tādi bijuši pēc pārskata gada beigām, par paredzamo komercbankas attīstību un svarīgiem attīstības pasākumiem.

72.pants. Ziņojumā vai pārskatā saistībā ar peļņas un zaudējumu aprēķinu vai bilanci jāsniedz priekšlikumi par komercbankas peļņas sadali, arī par dividenžu lielumu vai zaudējumu segšanu.

73.pants. Komercbankas gada pārskats ir jāpārbauda Latvijas Bankas apstiprinātiem auditoriem. Ja šāda pārbaude nav veikta, komercbankas akcionāru pilnsapulcei gada pārskatu aizliegts apstiprināt.

74.pants. Veicot gada pārskata pārbaudi, auditoriem ir tiesības iepazīties ar komercbankas aktīviem, grāmatvedības ierakstiem, apliecinošiem dokumentiem un citu informāciju. Komercbankas valdei, rīkotājdirektoriem un darbiniekiem jāsniedz auditoriem visa nepieciešamā informācija.

75.pants. Komercbankai jāinformē Latvijas Banka par visiem apstākļiem, kuri var būtiski ietekmēt komercbankas turpmāko darbību.

76.pants. Bilances, ārpusbilances, peļņas un zaudējumu aprēķina posteņu, pielikumu un ziņojuma konkrēto saturu, kā arī atsevišķu posteņu novērtēšanas metodiku nosaka Latvijas Banka.

77.pants. Gada pārskats jāiesniedz Latvijas Bankā desmit dienas pēc tā apstiprināšanas komercbankas akcionāru pilnsapulcē, bet ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc pārskata gada beigām.

78.pants. Gada pārskats publicējams Latvijas Bankas noteiktajā kārtībā.

79.pants. Katrā komercbankā jādarbojas iekšējam revīzijas dienestam, kas ir komercbankas struktūrvienība un komercbankas iekšējās uzraudzības sistēmas elements.

80.pants. Komercbankas iekšējā revīzijas dienesta uzdevums ir atklāt trūkumus un kļūdas komercbankas darbinieku rīcībā, kā arī uzdevumu nepildīšanas, darba noteikumu neievērošanas un pilnvarojuma pārsniegšanas gadījumus.

81.pants. Iekšējam revīzijas dienestam ir tiesības iepazīties ar visiem komercbankas dokumentiem un uzraudzīt komercbankas darbu jebkurā tās darbības jomā, kā arī pieprasīt rakstiskus paskaidrojumus no komercbankas darbiniekiem par trūkumiem un kļūdām, kas radušies viņu darbības rezultātā.

82.pants. Komercbankas iesniedz Latvijas Bankā savas darbības pārskatus saskaņā ar Latvijas Bankas noteiktajām veidlapām, termiņiem un norādījumiem.

VI nodaļa. Komercbanku darbības uzraudzība un kontrole

83.pants. Lai sekmētu Latvijas banku sistēmas drošumu, stabilitāti un attīstību, Latvijas Banka veic komercbanku uzraudzību un kontroli.

84.pants. Komercbanku uzraudzību un kontroli Latvijas Banka veic saskaņā ar likumiem un šiem noteikumiem.

85.pants. Latvijas Banka uzraudzības procesā nosaka uzraudzības kārtību saskaņā ar likumiem un šiem noteikumiem.

86.pants. Parastā uzraudzības kārtība tiek piemērota šādos gadījumos:

1) komercbankas pašu kapitāls ir lielāks vai vienāds ar apmaksāto akciju kapitālu;

2) kapitāla pietiekamība nav mazāka par desmit procentiem;

3) Latvijas Bankas saistošajos norādījumos paredzētie nosacījumi tiek ievēroti.

87.pants. Pastiprinātā uzraudzības kārtība tiek piemērota šādos gadījumos:

1) komercbankas pašu kapitāls ir mazāks nekā apmaksātais pamatkapitāls, bet samazinājums nepārsniedz vienu trešo daļu no apmaksātās summas;

2) kapitāla pietiekamība ir 9 -5 procenti;

3) Latvijas Bankas saistošajos norādījumos paredzētie nosacījumi netiek ievēroti vai arī komercbankas pārvaldes institūcijas nespēj nodrošināt efektīvu komercbankas darbību.

88.pants. Ja tiek piemērota pastiprinātā uzraudzības kārtība, Latvijas Banka ir tiesīga pēc Banku aģentūras informēšanas veikt šādas darbības:

1) brīdināt komercbanku;

2) apturēt Latvijas Bankas kredītu izsniegšanu komercbankai;

3) pārtraukt valūtas operāciju pakalpojumu sniegšanu komercbankai;

4) aizliegt komercbankai ieguldīt līdzekļus mazlikvīdos aktīvos;

5) ierobežot vai aizliegt komercbankai piesaistīt noguldījumus;

6) ierobežot vai aizliegt komercbankai izsniegt kredītus;

7) ierosināt komercbankas akcionāriem mainīt komercbankas vadību;

8) apturēt komercbankas norēķinus, kuros tiek izmantoti korespondējošie konti;

9) daļēji apturēt citas banku operācijas.

89.pants. Lai kontrolētu pastiprinātās uzraudzības kārtības prasību izpildi, Latvijas Banka ir tiesīga iecelt savu pilnvarnieku.

90.pants. Latvijas Banka izdod saistošus norādījumus komercbankām.

91.pants. Komercbankām Latvijas Bankas noteiktajos termiņos jāsniedz tai visa informācija, kas nepieciešama Latvijas Bankas funkciju veikšanai.

92. pants. Latvijas Bankas pilnvarota persona ne retāk kā reizi gadā pārbauda komercbankas darbību.

93.pants. Par pārbaudes rezultātiem komercbankas vadībai iesniedzams rakstisks ziņojums, kurā minēti pārkāpumi un sniegti norādījumi par nepieciešamajiem grozījumiem komercbankas turpmākajā darbībā un kredītpolitikā.

Ja komercbanka nepiekrīt pārbaudes atzinumam, tā var iesniegt sūdzību Latvijas Bankas padomei, kura ir tiesīga noteikt jaunu pārbaudi vai arī lemt par grozījumu izdarīšanu iepriekš sniegtajos norādījumos.

Ja komercbanku neapmierina Latvijas Bankas padomes lēmums pārbaudes lietā, tā ir tiesīga prasīt padomes lēmuma izskatīšanu tiesā.

94.pants. Latvijas Banka var pieprasīt komercbankas pilnsapulces vai padomes sasaukšanu un noteikt izskatāmos jautājumus. Latvijas Bankas pilnvarotajiem darbiniekiem ir tiesības piedalīties šādās sapulcēs.

95.pants. Komercbankai aizliegts izplatīt reklāmu, kas sniedz nepatiesu informāciju par tās darbību.

Pārejas jautājumi

1. Ar šo noteikumu spēkā stāšanos likums "Par bankām" (Latvijas Republikas Augstākās Padomes un Valdības Ziņotājs, 1992, 22./23., 44./45.nr.; Latvijas Vēstnesis, 1994, 60.nr.) ir spēkā tiktāl, ciktāl tas nav pretrunā ar šiem noteikumiem.

2. Šo noteikumu 34., 35. un 40.pants stājas spēkā ar 1996.gada 1.septembri.

Ministru prezidents M.Gailis

Finansu ministre I.Sāmīte

# data[].attributes.attachment_link.title
Komercbanku noteikumi - Latvijas Vēstnesis

# data[].attributes.attachment_link.description
Ministru kabineta noteikumi Nr.212 Rīgā 1995.gada 18.jūlijā (prot. nr.38, 5.§) Izdoti Satversmes 81.pantā noteiktajā kārtībā I nodaļa. Vispārīgie jautājumi 1.pants. Šie noteikumi nosaka komercbanku tiesisko statusu, kā arī reglamentē to darbību un uzraudzību. 2.pants. Jautājumos, kas nav regulēti šajos noteikumos, komercbankām jāievēro tām saistošie likumi. 3.pants.

# data[].attributes.headline
Komercbankas (Sindija, Annija, Samanta) - kas ir auditors

# data[].attributes.subject
Komercbankas (Sindija, Annija, Samanta) - kas ir auditors

# data[].attributes.body
Audits ir kādas iestādes, uzņēmuma vai amatpersonas likumīga pārbaude, ko veic īpaša lietpratīga persona un kas ietver informācijas apkopošanu par kādu uzņēmējdarbību un iegūtas informācijas novērtēšanu, pārbaudot aprēķinu precizitāti un pēc noteiktiem kritērijiem dodot savu revīzijas atzinumu.
Personas kas veic auditu - auditors

# data[].attributes.headline
Komercbankas (Sindija, Annija, Samanta) - kas ir kredīts

# data[].attributes.subject
Komercbankas (Sindija, Annija, Samanta) - kas ir kredīts

# data[].attributes.body
Kredīts ir naudas summa, ko aizdevējs aizdod kredīta ņēmējam. Par parādu sauc summu, kas kredīta ņēmējam ir jāatdod. Aizdevējus sauc arī par kreditoriem un kredīta ņēmējus sauc arī par debitoriem

# data[].attributes.body
Kas ir birža?
Kas ir emitenti? Kas var būt par emitentiem?
Kas ir brokeris?
Nosauc vērtspapīru veidus!
Kas ir spekulācija?
Kādas vērtspapīru taktikas tu zini?
(Atkārto teoriju!) :

# data[].attributes.attachment_link.title
Vērtspapīri - teorija. Ekonomika, 10. - 12. klase.

# data[].attributes.body
Komercbanka (banka) ir finanšu darījumu starpniecības uzņēmums, kura galvenās funkcijas ir noguldījumu pieņemšana, aizdevumu izsniegšana un norēķinu nodrošināšana. Tiesa, mūsdienās tā ir tikai neliela daļa no tiem darījumiem, kuros banka var kļūt par mūsu partneri.

# data[].attributes.headline
Kas ir, ko nozīmē - Netīrās naudas pasaule? 

# data[].attributes.subject
Kas ir, ko nozīmē - Netīrās naudas pasaule? 

# data[].attributes.body
Kādi celoņi (objektīvi, subjektīvi) to rada?
Kā to ietekmēt?
Vai un Kāpēc mēs - katrs iedzīvotājs no tā cieš?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pēc dažādu starptautisko institūciju vērtējuma "netīrās naudas" plūsmas, kuru izcelsme ir saistīta ar dažādiem noziedzīgiem un nelegāliem darījumiem, gadu no gada pasaulē aug. Iespējas, ko mums visiem sniedz finanšu tehnoloģijas, padarot norēķinus un pārskaitījumus arvien ērtākus un ātrākus, steidz izmantot ne vien godprātīgi pilsoņi, bet arī noziedznieki.

Tieši cik lielas ir šīs naudas plūsmas, gan neviens precīzi aplēst nevar. ANO Narkotiku un noziedzības apkarošanas birojs min, ka gada laikā visā pasaulē atmazgātās naudas apjoms ir līdzvērtīgs 2%-5% no pasaules kopprodukta jeb no 800 miljardiem līdz diviem triljoniem ASV dolāru. Citos avotos tiek minētas summas no 500 miljardiem līdz vienam triljonam ASV dolāru.

Kaut arī aplēses ir ļoti aptuvenas un starpība starp šiem skaitļiem milzīga, pat apakšējā robeža norāda uz pamatīgām problēmām ar naudas atmazgāšanu visā pasaulē.

"Netīrās naudas" plūsmas

ANO apkopotās aplēses apgāž mītu, ka "netīrā nauda", kuru pasaulē cenšas atmazgāt jeb padarīt legāli izmantojamu, pamatā ir saistīta ar kriminālajiem nodarījumiem. Izrādās tikai 30%-35% no šīs naudas ir iegūta no narkotiku tirdzniecības, kontrabandas, reketa, preču viltojumu tirdzniecības, naudas viltošanas, cilvēku tirdzniecības vai nelegālās ieroču tirdzniecības.

Lauvas tiesa jeb līdz pat 65% no "netīrās naudas" plūsmas pasaulē rodas, pateicoties dažādiem komerciāliem noziegumiem vai blēdībām.

Pēc pētnieku aplēsēm lielāko daļu veido ļaunprātīga krāpšanās ar dažādu preču vai pakalpojumu cenām un komisijas maksām, darījumu imitācija un korupcija. Tad, kad kāds apkrāptais klients vai korupcijas apkarošanas iestāde beidzot panāk taisnību tiesā, vaininieks visdrīzāk jau droši ir "bankrotējis", bet iegūtā nauda jau ir apmetusi "atmazgāšanas" loku caur neskaitāmām bankām un droši nogūlusi ar vaininieku formāli nesaistītos kontos vai īpašumos.

ANO apkopotie pētījumi arī liecina, ka Eiropa pasaulē ir trešajā vietā no pasaules reģioniem, kur ir lielākās naudas atmazgāšanas plūsmas. Pēc pētnieku domām šajā jomā dominē Ziemeļu un Dienvidamerika, bet seko Āzijas un Klusā okeāna valstu reģions.

Tomēr arī Eiropā naudas atmazgāšanas plūsmas varētu būt visai ievērojamas un svārstīties no 230 līdz pat 250 vai vairāk miljardiem ASV dolāru gada laikā.

Turklāt naudas atmazgāšanas reģionālais dalījums vispār ir ļoti nosacīts, ņemot vērā, cik aktīvi ir naudas pārskaitījumi starp dažādām valstīm un pat kontinentiem.

Ērti un vienkārši

Cilvēki, kuri grib noslēpt naudas apšaubāmo izcelsmi, meklē tās valstis, kuru likumi un finanšu sistēmas to ļauj visvienkāršāk izdarīt.

Tieši šī iemesla dēļ Latvija savulaik kļuva par visai iecienītu "celiņu" pārsvarā no Krievijas nākušai naudai.

Iemesli tam savukārt ir meklējami vēsturē. Latvijas banku sektors savulaik izveidojās ar diezgan pamatīgām īpatnībām. Bankas, kuras tapa pēc neatkarības atgūšanas, diezgan loģiski saistījās ar bijušās PSRS telpas klientiem. Tad sekoja Ziemeļvalstu banku invāzija, un visai drīz tirgus tika brālīgi sadalīts. Pamatā Skandināvijas īpašniekiem piederošās bankas orientējās uz tā saucamo rezidentu tirgu, proti, apkalpoja vietējos iedzīvotājus un uzņēmumus. Savukārt citiem īpašniekiem piederošās bankas lielākoties strādāja ar nerezidentu klientiem - pārsvarā no bijušās PSRS teritorijas. Tiem Latvijas bankas savukārt varēja kļūt par labu finanšu tiltiņu ar Eiropu, uz kuru Latvija ļoti apņēmīgi virzījās un 2004. gadā šo procesu noslēdza ar iestāšanos Eiropas Savienībā.

Arī darbs ar tā saucamajiem nerezidentu klientiem bija ar savām īpatnībām. Atšķirībā no, piemēram, Šveices, kuras bankas arī plaši izmanto citu valstu klienti, Latvijas nerezidentu bankas nevis orientējās uz iespēju turēt naudu drošā jurisdikcijā ilglaicīgos noguldījumos, bet gan piedāvāja platformu visai ātriem finanšu līdzekļu pārskaitījumiem.

Tas tika pamatots pat ar tādiem terminiem kā "finanšu eksports", kurš esot Latvijas veiksmes stāsts.

Diemžēl ātra naudas "dzīšana cauri" daudzām finanšu iestādēm, lai maksimāli nojauktu pēdas tās patiesajai izcelsmei, ir tieši tas, kas ir vajadzīgs naudas atmazgātājiem.

Tādēļ Latvijas "iesēšanās peļķē" ar starptautisko naudas atmazgāšanas novēršanas prasību izpildi bija visai loģisks iznākums.

Vai Latvija šajā ziņā ir vientuļa? Nebūt nē. Pasaulē ir gana daudz valstu, kuras vai nu nepietiekamas kontroles dēļ vai Latvijai līdzīgu finanšu sistēmu īpatnību dēļ iepinas līdzīgās problēmās.

"Tā ir laba ziņa, ka šādi līdzekļi vairs neieplūst Latvijā. Ar "netīru naudu" nevar būvēt ilgtspējīgu ekonomiku. Kā piemērs tam ir arī Izraēla, kur savulaik izskanēja līdzīgi komentāri, kāpēc neļaut šādai naudai ieplūst valstī, jo tā taču palīdz valsts ekonomikai utt. Taču tas ir nepareizs priekšstats. Šāda nauda neieplūst valsts ekonomikā, tā netiek investēta un nesniedz pienesumu iekšzemes kopproduktam, bet tikai "sēž" kontos un bojā valsts reputāciju. Daudz labāka ir stingri regulēta finanšu sistēma, kas piesaista "lielo naudu", un tā nebūt nav netīrā nauda, tā ir nauda, kas tiešām tiek ieguldīta attiecīgajā valstī," aģentūrai LETA atzina eksperts noziedzīgi iegūtu līdzekļu un terorisma finanšu novēršanas jautājumos, bijušais Izraēlas Kontroles dienesta priekšnieks Jehuda Šafers, kurš Latvijā bija ieradies apmācīt Kontroles dienesta darbiniekus.

Pasaules atbilde

Naudas atmazgāšanas plūsmas nav nekas tāds, kas nebūtu pamanīts, un tieši tādēļ bez katras valsts iekšējiem kontroles dienestiem ir izveidojušās arī starptautiskas struktūras, kuru uzdevums ir cīņa ar naudas atmazgāšanu.

Centrālā starptautiskā organizācija, kuras pienākums ir apkarot naudas atmazgāšanu, ir Finanšu darījumu darba grupa (Financial Action Task Force- FATF), kuru 1989.gadā izveidoja tā sauktā Lielā septiņnieka jeb G-7 valstis. Pašlaik FATF ir 36 dalībvalstis, tostarp pasaules lielākās ekonomikas, kā arī Eiropas Komisija un Līča arābu valstu sadarbības padome. FATF galvenais uzdevums ir analizēt naudas atmazgāšanas paņēmienus un izstrādāt rekomendācijas valsts un komerciestādēm, kā sekmīgāk ar to cīnīties.

Eiropas Padome 1997. gadā nodibināja noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas ekspertu komiteju "Moneyval", kura ir veidota pēc FATF līdzības un atbild par tām Eiropas valstīm, kuras sākotnēji neiekļuva FATF dalībvalstu skaitā. Pašlaik gan tās veido visai raibu un neviendabīgu kopumu - sākot no Eiropas Savienības dalībvalstīm Austrumeiropā un Centrāleiropā un beidzot ar Kaukāza valstīm un Ukrainu.

Tieši "Moneyval" pārziņā ir Latvijas un pārējo Baltijas valstu vētīšana. Kopumā pasaulē ir deviņas šādas reģionālās naudas atmazgāšanas apkarošanas struktūras, kuras visas ir FATF asociētie biedri.

Vai šīm struktūrām izdodas iegrožot naudas atmazgāšanu? "Politiskā līmenī visas valstis ir sapratušas, ka jādara ir vairāk. Tostarp to ir veicinājuši pieaugušie terorisma draudi. Taču, ja mēs palūkojamies kaut vai uz cilvēku tirdzniecībā un modernajā verdzībā iesaistītajās summām, tad runa ir par miljardiem, kuri tiek apgrozīti katru gadu. Mēs konfiscējam ļoti mazu daļu no tā.

Tādēļ var teikt, ka valdības visā pasaulē dara nepietiekami un noziedznieki ir divus līdz trīs soļus priekšā.

Ja mēs salīdzinām ar senāku laiku, tad ir uzlabojumi, bet pasaulē joprojām naudu atmazgāt ir relatīvi viegli. Mums ir atvērti tirgi, atvērtas robežas, un tādēļ neefektivitāte vienā valstī - arī Latvijā - automātiski ietekmē citas valstis. Joprojām ir daudz darba, kurš ir jāpaveic," intervijā aģentūrai LETA atzina "Moneyval" priekšsēdētājs Daniels Telesklafs.

Nepalīdz arī izpratnes trūkums par naudas atmazgāšanu kā atsevišķu noziedzības veidu. FATF norāda, ka policija un arī sabiedrība daudzās valstīs joprojām neizprot, ka ar naudas atmazgāšanu visbiežāk nenodarbojas paši narkotiku tirgotāji un citi līdzīga veida noziedznieki. Mūsdienās tas ir atsevišķs pakalpojums, kuru sniedz „profesionāļi" - grāmatveži, juristi, finansisti -, kurus pat neinteresē avots, no kurienes „netīrā nauda" nākusi. Viņi parasti ir cilvēki ar labu izglītību, dārgos uzvalkos un sabiedrības acīs ir visai grūti asociējami ar noziedznieka tēlu.

„Ja jūs naktī ejat cauri parkam, jūs nebaidieties no naudas atmazgātāja. Tie nav noziedznieki, kurus kāds daudz ir redzējis. Tādēļ daudz ir darāms arī, lai skaidrotu sekas, kuras rada šādi noziegumi," secina Telesklafs.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skaitļi un fakti: "Netīrās naudas" plūsmas pasaulē aug

# data[].attributes.attachment_link.description
Pēc dažādu starptautisko institūciju vērtējuma "netīrās naudas" plūsmas, kuru izcelsme ir saistīta ar dažādiem noziedzīgiem un nelegāliem darījumiem, gadu no gada pasaulē aug. Iespējas, ko mums visiem sniedz finanšu tehnoloģijas, padarot norēķinus un pārskaitījumus arvien ērtākus un ātrākus, steidz izmantot ne vien godprātīgi pilsoņi, bet arī noziedznieki.

# data[].attributes.headline
Ar ko uzņēmējiem rēķināties finasējuma piesaistē 2020 ? 

# data[].attributes.subject
Ar ko uzņēmējiem rēķināties finasējuma piesaistē 2020 ? 

# data[].attributes.headline
Komercbankas atkarība no Latvijas Bankas

# data[].attributes.subject
Komercbankas atkarība no Latvijas Bankas

# data[].attributes.body
Ja Latvijas Banka nosaka augstākas procentu likmes, tad komercbankas gribēs aizņemties mazāk naudas no Latvijas Bankas, tām būs mazākas rezerves un mazāk iespēju izsniegt kredītu klientiem.
Ja Latvijas Banka procentu likmes samazina, komercbankas gribēs aizņemties vairāk naudas no Latvijas Bankas, varēs izsniegt vairāk kredītu un palielināsies naudas daudzums apgrozībā.

# data[].attributes.headline
Pirmajā ceturksnī ar zaudējumiem Latvijā strādājušas piecas bankas

# data[].attributes.subject
Pirmajā ceturksnī ar zaudējumiem Latvijā strādājušas piecas bankas

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Latvijā šogad pirmajā ceturksnī ar zaudējumiem strādājušas piecas bankas, tostarp lielākie zaudējumi bija bankai "Citadele", liecina Finanšu nozares asociācijas apkopotie dati.

2020.gada pirmajā ceturksnī bankas "Citadele" zaudējumi bija 8,213 miljonu eiro apmērā pretstatā peļņai gadu iepriekš.

Tāpat ar zaudējumiem šogad pirmajos trijos mēnešos strādājušas "Industra Bank", "PrivatBank", "Baltic International Bank" un "Expobank".

"Industra Bank" zaudējumi šogad pirmajā ceturksnī bija 2,025 miljonu eiro apmērā pretstatā peļņai gadu iepriekš, "PrivatBank" zaudējumi veidoja 1,858 miljonus eiro, kas ir 2,1 reizi vairāk nekā 2019.gada pirmajā ceturksnī, "Baltic International Bank" zaudējumi pieauguši 2,8 reizes, sasniedzot 442 200 eiro, bet "Expobank" zaudējumi pieauguši par 35,8%, sasniedzot 320 100 eiro.

Vienlaikus lielākā peļņa 2020.gada pirmajā ceturksnī starp Latvijas bankām bija "Swedbank" - šogad pirmajā ceturksnī "Swedbank" peļņa bija 26,137 miljoni eiro, kas ir par 10% mazāk nekā 2019.gada pirmajā ceturksnī.

Seko "SEB banka", kuras peļņa šogad pirmajā ceturksnī bija 7,097 miljoni eiro, kas ir par 43,7% mazāk nekā 2019.gada attiecīgajā periodā.

Asociācijas datos nav uzrādīti rezultāti par "Rietumu banku", kura nav asociācijas biedrs. Pēc bankas publiskotās informācijas, "Rietumu bankas" peļņa šogad pirmajā ceturksnī bija 6,896 miljoni eiro, kas ir par 6,8% mazāk nekā 2019.gada pirmajā ceturksnī, tādējādi pēc gūtās peļņas apmēra ierindojot "Rietumu banku" trešajā pozīcijā.

Tāpat asociācijas dati arī liecina, ka "Rigensis Bank" peļņa šogad pirmajā ceturksnī bija 2,003 miljoni eiro, kas ir divas reizes vairāk nekā gadu iepriekš, bet "LPB Bank" peļņa bija 1,729 miljoni eiro, kas ir pieaugums par 2,1%.

Vienlaikus "Signet Bank" peļņa šogad pirmajā ceturksnī bija 575 600 eiro, kas ir pieaugums 14,8 reizes salīdzinājumā ar pagājušā gada pirmo ceturksni, "Reģionālās investīciju bankas" peļņa bija 143 400 eiro, kas ir samazinājums 10 reizes, bet "BlueOrange Bank" peļņa bija 141 000 eiro, kas ir kritums 22,6 reizes.

Asociācijā neinformē par tās biedru "OP Corporate Bank" filiāles Latvijā darbības rezultātiem, kā arī par "Luminor Bank" Latvijas filiāles rezultātiem.

Kopumā Latvijas banku sektors 2020.gada pirmajā ceturksnī strādājis ar peļņu 24,503 miljonu eiro apmērā, kas ir par 63,4% mazāk nekā gadu iepriekš.

Kļūda rakstā?

Iezīmējiet tekstu un spiediet Ctrl+Enter, lai nosūtītu labojamo teksta fragmentu redaktoram!

Iezīmējiet tekstu un spiediet uz Ziņot par kļūdu pogas, lai nosūtītu labojamo teksta fragmentu redaktoram!

# data[].attributes.attachment_link.title
Pirmajā ceturksnī ar zaudējumiem Latvijā strādājušas piecas bankas

# data[].attributes.attachment_link.description
Latvijā šogad pirmajā ceturksnī ar zaudējumiem strādājušas piecas bankas, tostarp lielākie zaudējumi bija bankai "Citadele", liecina Finanšu nozares asociācijas apkopotie dati. 2020.gada pirmajā ceturksnī bankas "Citadele" zaudējumi bija 8,213 miljonu eiro apmērā pretstatā peļņai gadu iepriekš. Tāpat ar zaudējumiem šogad pirmajos trijos mēnešos strādājušas "Industra Bank", "PrivatBank", "Baltic International Bank" un "Expobank".

# data[].attributes.headline
Latvijas komercbanku darbības rezultāti 2018. gada 1. ceturksnim

# data[].attributes.subject
Latvijas komercbanku darbības rezultāti 2018. gada 1. ceturksnim

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Šis gads Latvijai kopumā sākās ar strauju ekonomikas pieaugumu, turklāt uzņemto tempu šogad ir labas cerības saglabāt. Līdzīgi domā arī OECD eksperti, kuri maija beigās prognozēja 4,1% pieaugumu šogad. Latvijas Komercbanku asociācijas 2018. gada pirmā ceturkšņa statistika atspoguļo esošo situāciju banku nozarē - turpinājumu nozīmīgajām pārmaiņas ārvalstu un vietējo klientu apkalpošanā, kas uzsāktas 2016. gadā, lai pārietu uz augstākajiem atbilstības standartiem tuvākajos 2-3 gados.

Turpinoties pārmaiņām nozarē, mērķtiecīgi veicināsim starptautisko biznesa pakalpojumu centru (SBPC) sektora izaugsmi. Liels gandarījums ir par 26. aprīlī parakstīto sadarbības memorands par SBPC attīstību Rīgā. Šis memorands paredz mērķtiecīgu valsts institūciju, galvaspilsētas un privātā sektora sadarbību SBPC sektora attīstībā, izaugsmē, un jaunu darba vietu izveidē. Jau šobrīd tiem ir būtisks pienesums finanšu un saistīto pakalpojumu jomā. Sadarbībā ar Ekonomikas ministriju, LIAA, Rīgas domi, Ārvalstu investoru padomi un Nacionālo nekustamo īpašumu attīstītāju aliansi aktīvi turpināsim darbu pie Memoranda rīcības plāna īstenošanas, kas paredz radīt vismaz 10 tūkstošus jaunu darba vietu SBPC sektorā starptautiski atpazīstamos uzņēmumos, kas piedāvā gan konkurētspējīgu atalgojumu, gan pievilcīgu darba vidi, kā arī karjeras izaugsmes iespējas.

Uz 2018. gada 31. martu noguldījumu apjoms Latvijas komercbankās veidoja 18.1 miljardu EUR (1. ceturkšņa laikā tas ir samazinājies par -11%). Samazinājums galvenokārt novērojams uzņēmumu segmentā, kas galvenokārt skaidrojams ar biznesa modeļa maiņu - jau 2016. gadā LKA biedri nopietni uzsāka darbu pie biznesa modeļa maiņas un dažādu iespējamo stratēģisko virzienu izvērtēšanas.

2018. gada 1.ceturksnī jaunie kredīti ir +4%, salīdzinot ar 2017. gada 1. ceturksni, veidojot 546 milj. EUR, tomēr jāņem vērā, ka jauno kredītu summa ietver arī pārfinansētos kredītus. Jāuzsver, ka pēdējā gada laikā strauji augusi Latvijas uzņēmumu un privātpersonu spēja un vēlme aizņemties, kā arī banku vēlme kreditēt. To apliecina LKA izstrādātais kreditēšanas indekss, kas ir Latvijā pirmais visaptverošais mērījums par kreditēšanas attīstības tendencēm mijiedarbībā ar Latvijas ekonomisko situāciju. LKA indeksā, kas aptver un analizē 16 dažādus indikatorus, integrētas būtiskākās ar kreditēšanas procesu un apjomu saistītās dimensijas jeb svarīgākie rādītāji kreditēšanas pieprasījuma un piedāvājuma mijiedarbībai -banku vēlme un spēja aizdot, kā arī aizņēmēju vēlme un spēja aizņemties. Salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem indeksa rezultāti 2017. gadā parāda stabilu attīstību, īpaši iezīmējot izaugsmi banku vēlmē kreditēt (+13 procentpunkti), bet ievērojams pieaugums novērojams arī kredītņēmēju spējā (+7) un vēlmē aizņemties (+8). Neliels kritums gan vērojams (-5) banku spējā kreditēt, kas ir saistāms ar strukturālām izmaiņām sektorā. Vairāk: https://www.financelatvia.eu/news/lka-kreditesanas-indekss-pieaug-banku-velme-kreditet-un-klientu-speja-aiznemties/

Banku sektora kapitāla samazinājums 2018. gada 1. ceturksnī

Banku sektora kapitāls bija 3.1 miljardi EUR uz 31.03.2018. 2018. gada 1. ceturksnī tas samazinājās par -0.1 miljardi EUR jeb -3%. Savukārt pēdējo 12 mēnešu periodā banku sektora kapitāls ir pieaudzis par +0.1 miljardi EUR jeb +4%.

2018. gada 1. ceturksnī noguldījumu apjoms samazinājās par -2.2 miljardi EUR

Noguldījumu apjoms Latvijas komercbankās veidoja 18.1 miljardu EUR uz 31.03.2018. 2018. gada 1. ceturkšņa laikā tas ir samazinājies par -11%. Samazinājums galvenokārt novērojams uzņēmumu segmentā. Noguldījumu apjoms Latvijas komercbankās samazinās kopš 2016. gada.

Latvijas banku sektora peļņa 2018. gada 1. ceturksnī veido 91 miljonu EUR

Banku sektora peļņa 2018. gada 1. ceturksnī samazinājās par -14 miljoni EUR jeb -13%, salīdzinot ar 2017. gada 1. ceturksni. Pirmajā ceturksnī ar peļņu strādāja 13 bankas.

TOP 3 pelnošākās bankas 2018. gada 1. ceturksnī:

1. Swedbank - 32 miljoni EUR;

2. Rietumu banka - 16 miljoni EUR;

3. SEB banka - 12 miljoni EUR.

Kopējie banku aktīvi samazinās kopš 2016. gada sākuma

Banku sektora kopējie aktīvi bija 25.7 miljardi EUR uz 31.03.2018. 2018. gada 1. ceturksnī vērtība samazinājās par -2.7 miljardi EUR jeb -9%, sasniedzot zemāko līmeni kopš 2007. gada.

# data[].attributes.attachment_link.title
Latvijas komercbanku darbības rezultāti 2018. gada 1. ceturksnim - Finance Latvia

# data[].attributes.attachment_link.description
Šis gads Latvijai kopumā sākās ar strauju ekonomikas pieaugumu, turklāt uzņemto tempu šogad ir labas cerības saglabāt. Līdzīgi domā arī OECD eksperti, kuri maija beigās prognozēja 4,1% pieaugumu šogad. Latvijas Komercbanku asociācijas 2018. gada pirmā ceturkšņa statistika atspoguļo esošo situāciju banku nozarē - turpinājumu nozīmīgajām pārmaiņas ārvalstu un vietējo klientu apkalpošanā, kas uzsāktas 2016.

# data[].attributes.headline
Sarūk tradicionālo komercbanku nozīme cilvēku ikdienā

# data[].attributes.subject
Sarūk tradicionālo komercbanku nozīme cilvēku ikdienā

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pēdējā gada laikā pasaulē 40 % patērētāju jau ir izmantojuši kādus finanšu pakalpojumus, ko sniedz nebanku finanšu tirgus uzņēmumi, bet vēl divi no desmit cilvēkiem grasās šādus pakalpojumus izmantot jau tuvākajā laikā, liecina jaunākais EY vispasaules pētījums The Relevance Challenge, kas aplūko plaša pakalpojumu klāsta komercbanku nozīmes izmaiņas cilvēku ikdienā.

EY Komercbanku nozīmes pētījums ir lielākā EY līdz šim veiktā aptauja, kurā piedalījušies aptuveni 55 tūkstoši respondentu 32 pasaules valstīs.

Tradicionālās komercbankas pārdzīvo uzticības krīzi - ja 48 % pētījuma respondentu atzīst, ka viņu pamata banka "droši glabā manu naudu", tad tikai 26 % uzskata, ka tradicionālās bankas "man sniedz nesavtīgus padomus". Saskaņā ar pētnieku viedokli tieši šī uzticēšanās krīze paver iespējas nebanku finanšu pakalpojumu sniedzējiem apdraudēt tradicionālo banku sektoru, plaši izmantojot mobilo tehnoloģiju radītās iespējas.

"Pētījums atklāj paradoksu - tikai katrs ceturtais respondents tic, ka komercbanka, kurai ir filiāles, nodrošina patiesi nesavtīgu padomu klienta vajadzībām, savukārt tikai internetā bāzēta finanšu pakalpojumu sniedzēja padoma nesavtīgumam uzticētos 29% klientu. Arī tas ir maz, taču nozīmīgs ir pats fakts, ka tikai internetā bāzētam pakalpojumu sniedzējam uzticas vairāk nekā tradicionālai bankai. Filiāles ir labākais kanāls cilvēciskai saskarsmei un finanšu padomam, taču pētījums parāda, ka cilvēki tam īsti neuzticas," saka Guntars Krols, EY partneris Baltijā.

"Komercbankas, tostarp Latvijā, nereti labi tiek galā ar finanšu pakalpojumu digitalizāciju un Latvijas bankām ir lieliski mobilie risinājumi, taču uzticēšanās trūkums bankas kā partnera padoma nesavtīgumam var pavērt durvis finanšu tehnoloģiju (fin-tech) uzņēmumu attīstībai. Pētījums rāda, ka tieši uzticēšanās, nevis tehnoloģiju priekšrocības, ir fin-tech uzņēmumu iespēja," papildina G. Krols.

Tajā pašā laikā EY pētījums arī parāda, ka patērētāji joprojām augstu vērtē komercbankas fizisku klātbūtni - 66 % patērētāju pasaulē uzskata, ka bankai svarīga ir labi attīstīta klātbūtne mobilo tehnoloģiju rīkos, taču 60 % pētījuma respondentu atzīst, ka arī bankas fiziskai klātbūtnei ar filiālēm ir nozīmīga loma.

"Finanšu tehnoloģiju (fin-tech) uzņēmumi šobrīd piesaista daudz uzmanības kā inovāciju ģeneratori, taču mūsu pētījums parāda, ka ir par agru norakstīt tradicionālo banku filiāļu modeli, ja vien to papildina labi tiešsaistes risinājumi. Cilvēki joprojām vēlas bankas un tās speciālistu fizisku pieejamību, kas ir tradicionālā banku sektora būtiska priekšrocība, ja vien izdotos stiprināt vispārēju uzticēšanos banku sektoram," secina G. Krols.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pētījums: sarūk tradicionālo komercbanku nozīme cilvēku ikdienā

# data[].attributes.attachment_link.description
Pēdējā gada laikā pasaulē 40 % patērētāju jau ir izmantojuši kādus finanšu pakalpojumus, ko sniedz nebanku finanšu tirgus uzņēmumi, bet vēl divi no desmit cilvēkiem grasās šādus pakalpojumus izmantot jau tuvākajā laikā, liecina jaunākais EY vispasaules pētījums The Relevance Challenge, kas aplūko plaša pakalpojumu klāsta komercbanku nozīmes izmaiņas cilvēku ikdienā.

# data[].attributes.headline
Kas ir un kāda ir Latvijas Bankas loma Latvijas ekonomikā šobrīd? 

# data[].attributes.subject
Kas ir un kāda ir Latvijas Bankas loma Latvijas ekonomikā šobrīd? 

# data[].attributes.attachment_link.description
Latvijas Banka. Centrālā banka. Nacionālā banka. Latvijas Bankas darbība: Monetārā politika,skaidrās naudas aprite, maksājumu nodrošināšana, rezervju pārvaldīšana, statistikas nodrošināšana.

# data[].attributes.headline
Eiropas Centrālā banka (Laura, Alise, Elīna)

# data[].attributes.subject
Eiropas Centrālā banka (Laura, Alise, Elīna)

# data[].attributes.body
==Kas? - Eiropas Centrālā banka ir  Eiropas Savienības institūcija, kas darbojās kā Eiro zonas (19 ES valstu) centrālā banka.

ECB galvenais uzdevums - nodrošinat eiro valūtas pirktspēju un cenu stabilitāti.

Atrodas - Frankfurtē pie Mainas (no 1998.gada)

*Notiek sadarbība arī ar tām valstīm, kurās vēl nav ieviests eiro.

# data[].attributes.headline
Kāds ir cenu līmenis un inflācija Covid - 19 apstākļos? Kāpēc ir šādas tendences? 

# data[].attributes.subject
Kāds ir cenu līmenis un inflācija Covid - 19 apstākļos? Kāpēc ir šādas tendences? 

# data[].attributes.body
Kur atrodas šī ēka?
Kas ir šī ēka?
Kad ēka tika dibināta?

# data[].attributes.headline
Kā Covid - 19 ietekmēs  finanšu tirgu  ? 

# data[].attributes.subject
Kā Covid - 19 ietekmēs  finanšu tirgu  ? 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
29. septembrī Latvijas Bankas rīkotajā diskusijā ar Latvijas vadošo ekonomistu, atbildīgo institūciju ekonomikas ekspertu un tautsaimniecības procesus aprakstošo žurnālistu aktīvu līdzdalību Latvijas Bankas prezidents Mārtiņš Kazāks un Monetārās politikas pārvaldes vadītājs Uldis Rutkaste sniedza prezentāciju par globālās, eirozonas un Latvijas tautsaimniecības attīstību, kā arī iepazīstināja ar Latvijas Bankas jaunākajām Latvijas IKP un inflācijas prognozēm.

PREZENTĀCIJA

PROGNOZES

Pakāpeniska ierobežojumu atcelšana vienlaikus ar veiksmīgu Covid-19 izplatības ierobežošanu Latvijā un optimistiskāks patērētāju un uzņēmēju skatījums uz nākotni jau vasaras mēnešos ļāva vairākām nozarēm atkal sasniegt agrākajam darbības apjomam tuvu līmeni, un ekonomiskā lejupslīde 2. ceturksnī bija mērenāka, nekā gaidīts. Vienlaikus ekonomisko noskaņojumu gan Latvijā, gan nozīmīgākajās tirdzniecības partnervalstīs stabilizējuši to valdību atbalsta pasākumi, kā arī gaidāmais Eiropas tautsaimniecības atveseļošanas instrumenta "Nākamās paaudzes ES" finansējums. Tas ļauj gan nedaudz paaugstināt ārējā pieprasījuma vērtējumu, gan lēst noturīgāku ienākumu un patēriņa līmeni iekšzemē. Pandēmijas attīstība globālā un reģionālā mērogā pēdējā laikā gan liek piesardzīgāk raudzīties uz 4. ceturkšņa attīstību, un tas jau sāk izpausties jaunāko noskaņojuma aptauju rezultātos.

Minēto datu un faktisko norišu ietekmē IKP sarukuma prognoze 2020. gadam pārskatīta un paaugstināta līdz -4.7% (jūnijā - -7.5%). Vidējā termiņā gaidāms augstāks IKP līmenis labāka ārējā pieprasījuma un Eiropas tautsaimniecības atveseļošanas instrumenta finansējuma dēļ, kas veicinās jaunas investīcijas un eksportu. Tomēr vienlaikus ar labāku, nekā iepriekš prognozēts, 2020. gada pozīciju IKP pieaugums 2021. gadā varētu sasniegt 5.1% pretstatā jūnijā prognozētajiem 6.7%. Redzējums par nozaru attīstību ietekmējošajiem faktoriem vairākumā nozaru nav mainījies, taču faktiskā situācija 2020. gada 1. pusgadā daudzās nozarēs izrādījās labāka, nekā lēsts jūnijā, un 2020. gada prognozes maiņu galvenokārt nosaka aktuālo datu ietekme.

Vēl arvien tiek prognozēts, ka lēnāk nekā citas jomas atveseļosies viesmīlības nozare, kā arī atpūtas un kultūras pakalpojumi, ņemot vērā, ka vairāki masveida pasākumi vairs nav īstenojami vai ir pārcelti, kā arī šādu pasākumu organizēšana nav veicama īsā laikā pēc ierobežojumu stingrības mazināšanās. Līdzīgi kā lēsts iepriekš, transporta nozares devums tautsaimniecībai vidējā termiņā varētu neatjaunoties iepriekšējā līmenī. Lai gan šīs nozares 2020. gada izaugsmes vērtējums nav pasliktinājies, vidējā termiņā papildus līdzšinējiem fundamentālajiem faktoriem to negatīvi ietekmēs jūlijā apstiprinātā Eiropas mobilitātes pakotne. Apstrādes rūpniecības attīstība uzlabosies, atjaunojoties ārējam pieprasījumam. Būvniecības attīstību vidējā termiņā palīdzēs stiprināt valdības investīcijas.

Pandēmijas otrā viļņa izraisīti masveida ierobežojumi iekšzemē un nozīmīgākajās tirdzniecības partnervalstīs varētu radīt atkārtotu IKP samazināšanos vēl 2020. gadā (Latvijas Bankas novērtējumu par atkārtota Covid-19 uzliesmojuma potenciālo ietekmi uz Latvijas IKP izaugsmi sk. ielikumā).

Atkārtota Covid-19 uzliesmojuma potenciālā ietekme uz Latvijas IKP izaugsmi

Vasaras sākumā ar Covid-19 saslimušo skaits ievērojami samazinājās lielākajā daļā ES valstu. Tas šo valstu valdībām radīja labvēlīgus apstākļus, lai mazinātu ieviesto ierobežojumu stingrību [1], tādējādi palīdzot pakāpeniski atjaunoties ekonomiskajai aktivitātei. Tomēr, vasarai tuvojoties beigām, saslimušo skaits ES atkal sācis strauji augt. Turklāt vairākās valstīs, piemēram, Horvātijā, Grieķijā un Rumānijā, 14 dienu kumulatīvais inficēšanās ar Covid-19 gadījumu skaits uz 100 000 iedzīvotāju jau pašlaik ir augstāks nekā pavasarī. [2] Tomēr, neraugoties uz strauji augošajiem saslimstības rādītājiem, valstu valdības vēl nav ieviesušas pavasarī pieņemtajiem līdzvērtīgi stingrus ierobežojumus.

Turpinot augt saslimstības rādītājiem, diskusijas par ierobežojumu stingrības palielināšanu var kļūt arvien aktuālākas, t.sk. Latvijā. Lai gan pašlaik [3] saslimstības rādītāji Latvijā ir zemāki nekā lielākajā daļā ES valstu, atkārtotu saslimstības pieaugumu un ierobežojumu pastiprināšanu Latvijā un ārvalstīs var uzskatīt par potenciālu risku, kas negatīvi ietekmētu Latvijas ekonomisko izaugsmi.

Lai ilustrētu, ko Latvijas tautsaimniecības izaugsmei nozīmētu šāda riska īstenošanās, izmantots dinamisko faktoru modelis [4] un izdarīti šādi pieņēmumi:

1) augot saslimstības rādītājiem un ierobežojumu stingrībai, modelī ietverto apsteidzošo rādītāju dinamika oktobrī seko tai, kas bija vērojama 2020. gada aprīlī (attiecīgo līmeni saglabājot arī novembrī un decembrī);

2) 2021. gada 1. ceturksnī notiek strauja ekonomiskās izaugsmes paātrināšanās atbilstoši 2020. gada 3. ceturkšņa prognozei;

3) pārējo periodu IKP dinamika atbilst Latvijas Bankas prognozēm (atbilstoši "Makroekonomisko Norišu Pārskatā" publiskotajam).

Iegūtie rezultāti (sk. att.) liecina, ka šāda scenārija īstenošanās gadījumā IKP kritums 2020. gadā būtu ievērojami lielāks, nekā to paredz Latvijas Bankas prognoze. Turklāt ekonomiskās aktivitātes palēnināšanās būtiski pasliktinātu arī IKP pārmaiņas 2021. gadā.

Tomēr aprēķinos netiek ņemts vērā tas, ka mājsaimniecības un uzņēmumi varētu labāk pielāgoties atkārtotam ekonomiskajam satricinājumam saslimstības rādītāju un ierobežojumu stingrības pieauguma dēļ. Tāpēc iegūtie rezultāti visticamāk atspoguļo samērā pesimistisku redzējumu par riska ietekmi uz IKP pārmaiņām.

Pastāv arī iespējamība, ka Baltkrievijas politiskās situācijas eskalācija un iespējamā ekonomisko sankciju noteikšana varētu izraisīt kravu pārvadājumu pieprasījuma apsīkumu. Taču IKP pieaugums prognozes periodā varētu būt augstāks, ja Covid-19 medicīniska risinājuma izstrāde būs ātra un veiksmīga, kā arī ja pieejamo Eiropas tautsaimniecības atveseļošanas instrumenta "Nākamās paaudzes ES" līdzekļu izlietojums būs mērķtiecīgs, orientēts uz inovācijām un produktivitātes kāpumu un būtiski nekavēsies.

Mazāks, nekā prognozēts, ekonomiskās aktivitātes kritums un būtiski labāka situācija darba tirgū nosaka inflācijas prognozes paaugstināšanu. Gaidāmais 2020. gada inflācijas līmenis ir 0.2% (jūnija prognoze - 0.0%), 2021. gadā sasniedzot 1.4% (jūnija prognoze - 0.2%). Iespēju palielināt prognozes galvenokārt noteica būtiski labāka situācija darba tirgū un straujāks algu kāpums, nekā tika prognozēts. Komponentu dalījumā lielākais devums inflācijas prognozes paaugstināšanā bija pakalpojumu nozarei. Pašreizējā prognoze izstrādāta, ņemot vērā 2020. gada vidējo naftas cenu (43 ASV dolāri par barelu; jūnijā publicētajā prognozē izmantotā vidējā naftas cena bija 36 ASV dolāri par barelu).

Inflācijas prognožu riski ir sabalansēti. Ja samazinātais PVN vietējiem augļiem un dārzeņiem tomēr tiks saglabāts ilgāk, 2021. gada inflācija var būt par 0.2 procentu punktiem zemāka. Lai gan piegādes ķēžu traucējumu būtiska ietekme uz inflāciju līdz šim nav novērota, kārtējais Covid-19 uzliesmojums varētu pastiprināt loģistikas ierobežojumus, tādējādi palielinot inflāciju.
[1] Oxford Covid-19 Government Response Tracker.
[2] Eiropas Slimību un profilakses centrs (European Centre for Disease Prevention and Control).

[3] 2020. gada septembra pirmajā pusē.

[4] Modelī izmantota informācija par vairākiem apsteidzošajiem rādītājiem (mazumtirdzniecības apgrozījuma indekss (bez autodegvielas mazumtirdzniecības), nodarbinātības gaidu indekss un rūpniecības produkcijas indekss), lai prognozētu IKP ceturkšņu pieauguma tempu. Modeļa specifikācija ir līdzīga Borisa Siliverstova 2012. un 2016. gada pētījumos aprakstītajai (Siliverstovs, Boriss. Are GDP Revisions Predictable? Evidence for Switzerland. Applied Economics Quarterly (formerly: Konjunkturpolitik), Duncker & Humblot, Berlin, vol. 58, issue 4, 2012, pp. 299-326. https://elibrary.duncker-humblot.com/journals/id/22/vol/58/iss/1630/art/6995/; Siliverstovs, Boriss. The Franc Shock and Swiss GDP: How Long Does It Take to Start Feeling the Pain? Applied Economics, Taylor & Francis Journals, vol. 48, issue 36, August 2016, pp. 3432-3441. https://www.tandfonline.com/doi/full/10.1080/00036846.2016.1139678).

VIDEO

# data[].attributes.attachment_link.description
29. septembrī Latvijas Bankas rīkotajā diskusijā ar Latvijas vadošo ekonomistu, atbildīgo institūciju ekonomikas ekspertu un tautsaimniecības procesus aprakstošo žurnālistu aktīvu līdzdalību Latvijas Bankas prezidents Mārtiņš Kazāks un Monetārās politikas pārvaldes vadītājs Uldis Rutkaste sniedza prezentāciju par globālās, eirozonas un Latvijas tautsaimniecības attīstību, kā arī iepazīstināja ar Latvijas Bankas jaunākajām Latvijas IKP un inflācijas prognozēm.

# data[].attributes.headline
Eiropas Centrālā banka (Laura, Alise, Elīna)

# data[].attributes.subject
Eiropas Centrālā banka (Laura, Alise, Elīna)

# data[].attributes.body
ECB galvenā lēmējinstitūcija ir padome:
- 6 valdes locekļi (prezidents, viceprezidents un 4 citi biedri);
- 18 Eiro zonas dalībvalstu centrālo banku vadītāji.

ECB pamatuzdevumi:

euro zonas mnetārās politikas noteikšana un īstenošana;

ārvalstu valūtas operāciju veikšana;

euro zonas valstu oficiālo ārvalstu valūtas rezervju turēšana un pārvaldīšana;

maksājumu sistēmu raitas darbības veicināšana.

Citi uzdevumi:

Banknotes: ECB ir ekskluzīvas tiesības dot atļauju emitēt banknotes euro zonā.

Statistiskā informācija;

Finanšu stabilitāte un uzraudzība;

Sadarbība starptautiskajā u Eiropas līmenī.

# data[].attributes.headline
Kas ir kā notiek maksājumi Latvijā un pasulē? Nosauc, raksturo kaut vienu maksājuma instrumentu!

# data[].attributes.subject
Kas ir kā notiek maksājumi Latvijā un pasulē? Nosauc, raksturo kaut vienu maksājuma instrumentu!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Published on

Prezentācija izmantota Latvijas Bankas vieslekcijās Latvijas Universitātē 2017. gada 7. martā.

Saturs:
* Kur "dzīvo" maksājumi - maksājumu vide;
* Kāda tā ir Latvijā?
* Maksājumu instrumenti;
* Attīstības tendences.

1 124 664 515.12 summa eiro
1 paciņā desmitnieku - 10x100=1000 eiro
1 220 647 paciņu skaits
paciņas biezums 0.00996 m
torņa augstums 1 124 665 x 0.009963 = 11 205 m t.i. 30 TV torņi

paciņas izmēri 12.6 x 6.7 x 0.009963
paciņas tilpums 0.126 x 0.067 x 0.009 963 = 0.000 084 107 646 m3
kopējais tilpums 1 124 665 x 0.000 084 107 646 = 95 m3
ratiņu tilpums pēc vecās inforgafikas 112.5 m3 / 682 = 0.165 m3 (man jau gan škiet drusku par maz, bet, lai paliek)
tad ratiņu daudzums tagad 102.7 / 0.165 = 575 lielveikalu ratiņi

pakalpojumu sniegšanas brīvība
307 maksājumu iestādes un bankas un 2 e-naudas iestādes

(no filiālēm izskatās, ka pakalojumus nesniedz SKANDINAVISKA ENSKILDA BANKEN AB Rīgas filiāle un Scania Finans Aktiebolag Latvijas filiāle )

MI - licencētas 3, reģistrētas 32
un 283 ar pakalpojumu sniegšanas brīvību

ENI 3 licenzētas, 12 reģistrētas
un 70 ar pakalpojumu sniegšanas brīvību

pakalpojumu sniegšanas brīvība
307 maksājumu iestādes un bankas un 2 e-naudas iestādes

(no filiālēm izskatās, ka pakalojumus nesniedz SKANDINAVISKA ENSKILDA BANKEN AB Rīgas filiāle un Scania Finans Aktiebolag Latvijas filiāle )

MI - licencētas 3, reģistrētas 31
un 283 ar pakalpojumu sniegšanas brīvību

ENI 3 licenzētas, 12 reģistrētas
un 70 ar pakalpojumu sniegšanas brīvību

1. 1. Maksājumu instrumenti un maksājumu sistēmas pasaulē un Latvijā Maksājumu sistēmu pārvalde 2017. gada marts

2. 2. Latvijas Banka Latvijas Banka: * līdzdarbojas monetārās politikas noteikšanā un īstenošanā; * pārvalda rezerves aktīvus, t.sk. zelta rezerves; * veicina maksājumu sistēmu raitu darbību; * nodrošina starpbanku maksājumus; * nodrošina raitu skaidras naudas apriti valstī; * vāc, apkopo un publicē finanšu statistiku; * pārstāv Latvijas intereses starptautiskās finanšu institūcijās. To dara: * ekonomisti un ekonometristi; * grāmatveži; * finanšu tirgus analītiķi; * statistiķi; * maksājumu sistēmu eksperti; * finanšu ieguldījumu portfeļa vadītāji; * kases operāciju metodikas eksperti; * maksājumu un finanšu tirgus analītiķi.

3. 3. Saturs Kur "dzīvo" maksājumi - maksājumu vide Kāda tā ir Latvijā? Maksājumu instrumenti Attīstības tendences

4. 4. Maksājumu sistēma Maksājumu sistēma - naudas pārvedumu sistēma, kas ietver standartizētu vienošanos par maksājumu apstrādes, tīrvērtes (klīringa) vai norēķina noteikumiem un procedūrām. Definējums no Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likuma Clearing

5. 5. Maksājumu vide Liela apjoma starpbanku maksājumu sistēmas Neliela apjoma maksājumu sistēmas Maksājumu pakalpojumu sniedzēju pakalpojumi klientiem Personu savstarpējie maksājumi

6. 6. Maksājumu vide Liela apjoma starpbanku maksājumu sistēmas Neliela apjoma maksājumu sistēmas Maksājumu pakalpojumu sniedzēju pakalpojumi klientiem Personu savstarpējie maksājumi MAKSĀJUMU SISTĒMAS

7. 7. Maksājumu sistēma Maksātāja konts Saņēmēja konts Banka BBanka A Centrālā banka Avots: ECB debetē maksātāja kontu Bankā A iesniedz maksājuma rīkojumu sistēmā notiek maksājuma norēķins, t.i. Bankas A konta debets un Bankas B kredīts centrālajā bankā informāciju par maksājumu nodod Bankai B kreditē saņēmēja kontu Bankā B Sistēma

8. 8. Maksājumu sistēmu nozīme maksājumu vidē * Maksājumu sistēmu raita darbība - dalībnieku uzticība šīm sistēmām un pastarpināta sabiedrības uzticība valūtai; * Finanšu institūciju un tirgus stabilitāte, kas veicina sistēmisku stabilitāti; * Infrastruktūra monetārās politikas īstenošanai; * Finanšu tirgus un kopējās ekonomikas funkcionēšana veicina sabiedrības labklājību; * Norēķini centrālās bankas naudā mazina sistēmisko risku; * Veicina iekšzemes un pārrobežu maksājumu efektivitātes.

9. 9. Pasaules maksājumu sistēmas Multimedijs būs pieejams renovētajā Latvijas Bankas apmeklētāju centrā "Naudas pasaule" 2017. gada 2.pusē

10. 10. Maksājumu sistēmu veidi * RTGS (Real Time Gross Settlement) - reālā laika bruto norēķinu sistēmas. Liela apjoma, steidzamiem maksājumi. (sauc arī par LVPS - Large Value Payment Systems) * RPS (Retail Payment systems) - liela skaita, neliela apjoma maksājumu sistēmas. Parasti neto norēķinu sistēmas. Banku klientu ikdienas maksājumiem.

11. 11. RTGS * Norēķini starp maksājumu sistēmu dalībniekiem (bankām); * Monetārās politikas darījumu norēķini; * Finanšu un kapitāla tirgus darījumu naudas norēķini; * citu (parasti RPS vai SSS) sistēmu gala norēķini; * Naudas plūsmas no visiem maksājumu vides līmeņiem - koncentrējas lielās naudas plūsmās un riskos.

12. 12. Maksājumu sistēmu veidi * bruto norēķins - sistēma apstrādā katru maksājumu atsevišķi un nosūta tos pa vienam uzreiz; * neto norēķins - sistēma apkopo daudzus maksājumus un nosūta tos apkopotus lielos failos noteiktos laikos vairākas reizes dienā.

13. 13. BRUTO NORĒĶINS 1. maksājums 2. maksājums 3. maksājums 4. maksājums norēķins norēķins norēķins norēķins NETO NORĒĶINS 1. maksājums 2. maksājums 3. maksājums 4. maksājums norēķins

14. 14. SWIFT - maksājumu infrastruktūras kritiska sastāvdaļa * SWIFT ir starptautisks komunikāciju tīkls standartizētu finanšu ziņojumu drošai apmaiņai; * Vairāk kā 10,000 finanšu institūciju un korporāciju 215 valstīs ikdienu nosūta vairāk kā 20 miljonu finanšu ziņojumu SWIFT tīklā; * SWIFT galvenais ofiss atrodas Beļģijā un tas darbojas saskaņā ar Beļģijas likumdošanu.

15. 15. MAKSĀJUMU VIDE LATVIJĀ

16. 16. Maksājumu vide Latvijā Liela apjoma starpbanku maksājumu sistēmas Neliela apjoma maksājumu sistēmas Maksājumu pakalpojumu sniedzēju pakalpojumi klientiem Personu savstarpējie maksājumi EKS, FDL TARGET2-Latvija Kredītiestādes E-naudas iestādes; Maksājumu iestādes Latvijas Pasts Valsts kase

17. 17. Ko Latvijas Banka dara maksājumu sistēmu jomā? Viens no Latvijas Bankas pamatuzdevumiem - līdzdarboties maksājumu sistēmu raitas darbības veicināšanā atbilstoši Līgumam par Eiropas Savienības darbību un tā 4. protokola "Par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem" normām. Kopš eiro ieviešanas Latvijas Banka šo uzdevumu veic kopā ar citām Eirosistēmas centrālajām bankām. Likuma "Par Latvijas Banku" 9. pants

18. 18. Kā Latvijas Banka veic šo funkciju? Latvijas Bankai 3 galvenās lomas maksājumu sistēmu jomā: * maksājumu sistēmu operators; * maksājumu sistēmu pārraugs; * katalizators maksājumu vidē.

19. 19. EKS un TARGET2-Latvija

20. 20. Latvijas Bankas maksājumu sistēmas Multimedijs būs pieejams renovētajā Latvijas Bankas apmeklētāju centrā "Naudas pasaule" 2017. gada 2.pusē

21. 21. Latvijas Bankas TARGET2-Latvija sistēma TARGET2 ir reālā laika maksājumu sistēma, ko ES bankas izmanto finanšu tirgu norēķiniem, kā arī liela apjoma un steidzamiem klientu maksājumiem. Juridiski un operacionāli katrā dalībvalstī, kas pievienojas TARGET2 sistēmai, tiek saglabāts decentralizācijas princips. TARGET2-Latvija ir viena no 25-ām TARGET2 komponentsistēmām. TARGET2-Latvija norēķinos piedalās 21 banka, Latvijas Banka un Valsts kase, kā arī 3 papildsistēmas (EKS, LCD sistēma un FDL norēķinu karšu apstrādes sistēma). Vidēji dienā TARGET2-Latvija apstrādāja 1.7 tūkst. maksājumu 0.95 mljrd. eiro apmērā (2016. gads).

22. 22. Latvijas Bankas EKS sistēma EKS ir vienīgā Latvijā funkcionējošā klīringa (neto norēķinu) sistēma liela skaita klientu kredīta pārvedumu veikšanai eiro. EKS veic norēķinu TARGET2-Latvija sistēmā 7 reizes dienā. EKS ir SEPA prasībām atbilstīga sistēma, kas dod iespēju tās dalībniekiem veikt un saņemt eiro maksājumus visā SEPA telpā. EKS piedalās 17 tiešo dalībnieku - 15 bankas, Latvijas Banka un Valsts kase, un 12 netiešie dalībnieki un adresējamo BIC turētāji. Vidēji dienā EKS apstrādā 156.9 tūkst. maksājumu 0.2 mljrd. eiro apmērā (2016. gads).

23. 23. Kas ir SEPA un kāpēc tā nepieciešama? SEPA (Single Euro Payments Area; Vienotā eiro maksājumu telpa): * projekts, kura mērķis ir izveidot vienotu tirgu klientu maksājumiem eiro; * trīs galvenie produkti - maksājumu kartes, kredīta pārvedumi un tiešais debets; * kopēja telpa un vienādi standarti.

24. 24. Kāds ieguvums no SEPA kredīta pārveduma? Komisijas maksa Latvijas kredītiestāžu internetbankās Pirms 01.01.2014. Pēc 01.01.2014 par iekšzemes pārskaitījumu vidēji 0.25 lati (0.36 eiro) vidēji 0.36 eiro par SEPA kredīta pārvedumu eiro vidēji 5 lati (7.11 eiro) vidēji 0.36 eiro Vienādi standarti iekšzemes un pārrobežu SEPA kredīta pārvedumiem Viena cena - lētāki pārrobežu SEPA kredīta pārvedumi Galvenais nosacījums - BIC un IBAN

25. 25. 25 EKS Starpbanku maksājuma ceļš Ja abas bankas piedalās EKS sistēmā

26. 26. 26 EKS EBA Clearing Starpbanku maksājuma ceļš Ja tikai viena no bankām piedalās EKS sistēmā

27. 27. TOMS UN MAKSĀJUMI Multimedijs būs pieejams renovētajā Latvijas Bankas apmeklētāju centrā "Naudas pasaule" 2017. gada 2.pusē

28. 28. Pārraudzība un Katalizatora loma * maksājumu sistēmu novērtējums pēc starptautiski atzītiem pārraudzības standartiem, kas ietver ieteikumus dažādu ar sistēmas darbību saistītu risku mazināšanā; * maksājumu sistēmu datu analīze; * sadarbība ar maksājumu tirgus dalībniekiem un infrastruktūras nodrošinātājiem projektos maksājumu un vērtspapīru jomā; * viedoklis par dažādiem maksājumu sistēmu attīstības jautājumiem; * risku analīze valsts maksājumu sistēmā kopumā, iespēju robežās mazinot to negatīvo ietekmi.

29. 29. Klientu kontu skaits 2016. gada 2. pusgada beigās bija 3.4 milj. (samazinājums pret 2015.gadu - 0.6 %) 0 0.5 1 1.5 2 2.5 3 3.5 4 4.5 2012 2013 2014 2015 2016 Klientu kontu skaits latos un eiro (miljonos) Kontu skaits latos Kontu skaits eiro

30. 30. Maksājumu vide Latvijā Liela apjoma starpbanku maksājumu sistēmas Neliela apjoma maksājumu sistēmas Maksājumu pakalpojumu sniedzēju pakalpojumi klientiem Personu savstarpējie maksājumi EKS, FDL TARGET2-Latvija Kredītiestādes E-naudas iestādes; Maksājumu iestādes Latvijas Pasts Valsts kase

31. 31. Maksājumu pakalpojumu sniedzēji * nodrošina klientiem bezskaidro naudu apmaiņā pret skaidro naudu; * sniedz klientiem (fiziskām un juridiskām personām) maksājumu pakalpojumus un nodrošina infrastruktūru (maksāšanas instrumentus, utml.) ikdienas maksājumu veikšanai; * rada inovācijas maksājumu jomā (piemēram, mobilais norēķinu karšu lasītājs, skaidras naudas izņemšana veikalos).

32. 32. Maksājumu pakalpojumu sniedz * 26 Latvijā reģistrētas bankas un ārvalstu banku filiāles; * 15 elektroniskās naudas iestādes (Latvijā licencētas 3) * 27 maksājumu iestādes (Latvija licencētas 3) * Latvijas Pasts un Valsts kase

33. 33. Maksājumu pakalpojumu direktīva Jaunie maksājumu pakalpojumi: * maksājuma iniciācijas pakalpojums; * konta informācijas pakalpojums; * Payment services directive 2 (PSD2) stāsies spēkā no 2018. gada 13. janvāra;

34. 34. Maksājumi un autentifikācija * Virzība uz stingro autentifikāciju

35. 35. Finanšu tehnoloģijas Finanšu tehnoloģija (FinTech) - uzņēmumi, kuri izmanto jaunās tehnoloģijas un inovācijas finanšu pakalpojumu sniegšanā

36. 36. Citu institūciju loma Latvijas maksājumu vidē Finanšu un kapitāla tirgus komisija (FKTK) - pilntiesīga autonoma valsts iestāde, kas regulē un uzrauga Latvijas banku, maksājumu iestāžu, elektroniskās naudas iestāžu un citu finanšu tirgus dalībnieku darbību. Patērētāju tiesību aizsardzības centrs (PTAC) - izskata no patērētājiem, tai skaitā finanšu pakalpojumu patērētājiem, saņemtos iesniegumus par patērētāju tiesību aizsardzības normatīvo aktu pārkāpumiem, t.sk. par netaisnīgiem līguma noteikumiem.

37. 37. Citu institūciju loma Latvijas maksājumu vidē Latvijas Komercbanku asociācijas Ombuds - izskata sūdzības par Latvijā reģistrētās kredītiestādes rīcību, kas ir saistīta ar bezskaidras naudas līdzekļu kredīta pārvedumiem vai darījumiem ar elektroniskajiem maksāšanas līdzekļiem.

38. 38. MAKSĀJUMU INSTRUMENTI

39. 39. Bezskaidrās un skaidrās naudas norēķini Cik daudz pirkumu Jūs kopumā apmaksājāt bezskaidrā un skaidrā naudā pēdējās nedēļas laikā? Bāze: visi respondenti: n=1007 5.2 BEZSKAIDRĀ NAUDĀ SKAIDRĀ NAUDĀ 7.5VIDĒJAIS PIRKUMU SKAITS: VIDĒJAIS PIRKUMU SKAITS: EUR 71.6VIDĒJĀ KOPĒJO PIRKUMU SUMMA: VIDĒJĀ KOPĒJO PIRKUMU SUMMA: EUR 39.4 Iedzīvotāju viedoklis TNS 2016. gads

40. 40. Maksājuma instruments Maksājuma instruments - jebkāda personalizēta ierīce vai procedūru kopums, par ko maksājuma pakalpojuma izmantotājs un maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir vienojušies un ko maksājuma pakalpojuma izmantotājs izmanto, lai ierosinātu maksājumu (maksājumu karte, internetbankas aplikācija). Maksājums - maksātāja vai saņēmēja uzsākta darbība, kuras mērķis ir nodot naudu, veikt naudas pārvedumu vai izņemt naudu un kura nav atkarīga no maksātāja vai saņēmēja tiesisko attiecību pamatā esošajiem pienākumiem. Definējumi no Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likuma

41. 41. Kas bija straujāk augošais un biežāk izmantotais maksājumu veids? - 50,000.00 100,000.00 150,000.00 200,000.00 250,000.00 2012 2013 2014 2015 2016 Klientu kredīta pārvedumi Karšu maksājumi Tiešais debets E-naudas maksājumi Čeki

42. 42. Biežāk lietoto maksāšanas līdzekļu attīstība Maksājumi ar kartēm palielinājās par 12.8% pēc skaita (sasniedzot 242.8 milj.) un pieauga par 8.6% pēc apjoma (līdz 4.6 mljrd. eiro) * Kopumā izdotas 2.4 milj. maksājumu kartes (samazinājums par - 0.7%) * Pieejamas 38.2 tūkst. vietu (POS) karšu norēķiniem (pieaugums par 23.3%) Klientu kredīta pārvedumi - palielinājās par 6.0%, pēc skaita (līdz 156.0 milj.) un samazinājās par 21.2%, pēc apjoma (līdz 284.8 mljrd. eiro) 2016. gads salīdzinājumā ar 2015. gadu.

43. 43. Bezkontakta kartes Līdz 2020. gadam visiem VISA/Mastercard termināļiem Latvijā jābūt ar Contactless funkcionalitāti 10 EUR viena bezkontakta pirkuma limits Latvijā

44. 44. ATTĪSTĪBAS TENDENCES

45. 45. Attīstības tendences

46. 46. Attīstības tendences * maksājumi - kā neredzama pamatpakalpojumu sastāvdaļa; * maksājumi  mobilie; lietotnes viedtālrunī > internetbanka; * pirkumos aizvien vairāk izmantosim bezkontakta risinājumus (NFC tehnoloģija) - bezkontakta kartes, NFC viedtālruņos un citus; * maksājumi kļūs ātrāki; * galvenie jautājumi - datu drošība un aizsardzība.

47. 47. 52 ĀTROMAKSĀJUMUPRINCIPI nekavējoties saņem naudas līdzekļus kontā un var izmantot Saņēmējs tūlītējs starpbanku Klīrings saņem apstiprinājumu sekunžu laikā pēc maksājuma iniciēšanas Maksātājs SEPA kredīta pārvedums Instruments 24/7/365 Pieejamība

48. 48. Kā darbojas reālā laika klientu maksājumi? Saņēmēja banka Solis 6 Saņēmēja banka apstiprina saņemšanu un kreditē kontu Solis 5 Saņēmēja banka autorizē maksājumu Ātro maksājumu serviss Solis 7 Saņem paziņojumu, ka maksājums ir veiksmīgs Solis 4 Maksājums apstiprināts Maksātāja banka Solis 8 Maksājuma apstiprinājums Solis 3 Autorizācija Klients Solis 1 Klients sazinās ar banku Solis 2 Maksājums tiek iniciēts Solis 1 Klients sazinās ar banku Solis 2 Maksājums tiek iniciēts Solis 3 Autorizācija Solis 1 Klients sazinās ar banku Solis 2 Maksājums tiek iniciēts Solis 8 Maksājuma apstiprinājums Solis 3 Autorizācija Solis 1 Klients sazinās ar banku Solis 2 Maksājums tiek iniciēts Solis 4 Maksājums apstiprināts Solis 8 Maksājuma apstiprinājums Solis 3 Autorizācija Solis 1 Klients sazinās ar banku Solis 2 Maksājums tiek iniciēts Solis 5 Saņēmēja banka autorizē maksājumu Solis 4 Maksājums apstiprināts Solis 8 Maksājuma apstiprinājums Solis 3 Autorizācija Solis 1 Klients sazinās ar banku Solis 2 Maksājums tiek iniciēts Solis 7 Saņem paziņojumu, ka maksājums ir veiksmīgs Solis 5 Saņēmēja banka autorizē maksājumu Solis 4 Maksājums apstiprināts Solis 8 Maksājuma apstiprinājums Solis 3 Autorizācija Solis 1 Klients sazinās ar banku Solis 2 Maksājums tiek iniciēts Solis 6 Saņēmēja banka apstiprina saņemšanu un kreditē kontu Solis 7 Saņem paziņojumu, ka maksājums ir veiksmīgs Solis 5 Saņēmēja banka autorizē maksājumu Solis 4 Maksājums apstiprināts Solis 8 Maksājuma apstiprinājums Solis 3 Autorizācija Solis 1 Klients sazinās ar banku Solis 2 Maksājums tiek iniciēts Solis 5 Saņēmēja banka autorizē maksājumu Solis 4 Maksājums apstiprināts Solis 3 Autorizācija Solis 2 Maksājums tiek iniciēts Solis 5 Saņēmēja banka autorizē maksājumu Solis 4 Maksājums apstiprināts Solis 3 Autorizācija Solis 1 Klients sazinās ar banku Solis 2 Maksājums tiek iniciēts Solis 5 Saņēmēja banka autorizē maksājumu Solis 4 Maksājums apstiprināts Solis 3 Autorizācija Solis 8 Maksājuma apstiprinājums Solis 1 Klients sazinās ar banku Solis 2 Maksājums tiek iniciēts Solis 5 Saņēmēja banka autorizē maksājumu Solis 4 Maksājums apstiprināts Solis 3 Autorizācija Solis 7 Saņem paziņojumu, ka maksājums ir veiksmīgs Solis 8 Maksājuma apstiprinājums Solis 1 Klients sazinās ar banku Solis 2 Maksājums tiek iniciēts Solis 5 Saņēmēja banka autorizē maksājumu Solis 4 Maksājums apstiprināts Solis 3 Autorizācija Solis 6 Saņēmēja banka apstiprina saņemšanu un kreditē kontu Solis 7 Saņem paziņojumu, ka maksājums ir veiksmīgs Solis 8 Maksājuma apstiprinājums Solis 1 Klients sazinās ar banku Solis 2 Maksājums tiek iniciēts Solis 5 Saņēmēja banka autorizē maksājumu Solis 4 Maksājums apstiprināts Solis 3 Autorizācija

49. 49. 54 ĀTRO MAKSĀJUMU SISTĒMAS PASAULĒ Mexico - SPEI (2004) Chile - TEF (2008) South Africa - RTC (2006) Nigeria - NIP (2011) China - IBPS (2010) Taiwan - CIFS (2010) India - IMPS (2010) Singapore - FAST (2014) South Korea - KFTC (2014) UK - FPS (2008) Poland - Elixir Express (2012) Sweden - BiR (2012) Denmark - Nets (2014) Italy - SIA (2014) Australia - (2017) USA - (2018) € area - 2017

50. 50. EKS sistēmas attīstība Eiro norēķini 2008 STEP2 tiešais savienojums Darbs brīvdienās 2014 Zibmaksājumi 2017 Nakts cikls 2015 Ieviešana 1998 SEPA 2010

51. 51. * Turpināt nodrošināt drošu, efektīvu un mūsdienu prasībām atbilstošu starpbanku maksājumu infrastruktūru * Veicināt Latvijas maksājumu tirgus integrāciju Eiropas maksājumu telpā (sasniedzamība) * Veicināt inovatīvo maksājumu instrumentu attīstību Latvijā Latvijas Bankas motivācija veidot Zibmaksājumu servisu EKS

52. 52. Kas ir elektroniskā nauda? Tā ir nauda paralēli skaidrai naudai un banku noguldījumu veidā esošai bezskaidrai naudai: * maksāšanas līdzeklis, kurš rodas, iemaksājot vēlamo naudas summu elektroniskās naudas iestādes (ENI) kontā; * ENI klientam par paša vai kāda cita iemaksāto reālo naudas summu piešķir digitālo naudu līdzvērtīgā apmērā; * e-naudas vērtība tiek uzglabāta viedkartē vai datora atmiņā; * izmanto norēķiniem par dažādām precēm un pakalpojumiem, bet tikai tur, kur norādīts, ka tiek pieņemts šāds maksāšanas līdzeklis kā e-nauda. ENI ir ārvalstu licencētas komercsabiedrības vai reģistrētas FKTK ENI reģistrā, un to darbība tiek uzraudzīta. Piemēri: Mobilly, SIA "Dāvanu karte" (Galactico).

53. 53. Kas ir "virtuālā valūta"? Tā nav valūta (nauda). "Virtuālā valūta" ir neregulētas digitālās naudas veids, ko neemitē un negarantē centrālā banka un ko var izmantot kā maksāšanas līdzekli. "Virtuālo valūtu" var nopirkt valūtas maiņas platformās, izmantojot parasto valūtu. Pērkot, turot un tirgojot "virtuālo valūtu", piemēram Bitcoin, jārēķinās ar virkni risku: - naudu var zaudēt valūtas maiņas platformā; - naudu no digitālā maka var nozagt; - patērētāji nav aizsargāti, izmantojot "virtuālo valūtu" kā maksāšanas līdzekli; - "virtuālās valūtas" vērtība var strauji mainīties un pat samazināties līdz nullei; - darījumus ar "virtuālo valūtu" ir iespējams ļaunprātīgi izmantot noziedzīgām darbībām, tostarp naudas atmazgāšanai.

54. 54. 60 Lietotāji nolemj skaitīt Bitcoin viens otram Viņu Bitcoin glabājās maciņos elektroniskās adreses ar bilanci tajās 1BvBMSEYstWetqTFn5Au4m4GFg7xJaNVN2 transakcijas paraksta ar privāto atslēgu un izsludina jebkurš to var pārbaudīt ar publisko atslēgu "racēji" apvieno 10 min. veiktās transakcijas blokā jaudīgie datori kalkulē sarežģītās funkcijas meklē pareizās vērtības, lai noslēgtu bloku. Funkcija izmanto iepriekšējā bloka kodu, jaunā bloka datus un nejaušās vērtības kad bloks noslēgts, racējs saņem 25 Bitcoin monētas notiek Bitcoin pārvedums (neatsaucams, jo tehnoloģiski neiespējams) Atlīdzība - galvenā motivācija resursu ieguldīšanai transakciju apstiprināšanā Bloki apvienoti blokķēdē Bitcoin

55. 55. Blokķēde transakcija/vai to saraksts veido bloku visiem dalībniekiem tīklā ir informācija par jaunu bloku dalībnieki tīklā apstiprina bloku bloks tiek pievienots ķēdei, veidojot nedzēšamu un caurspīdīgu ierakstu izkliedētā datubāze

56. 56. Secinājumi * Maksājumu sistēmas ir valsts maksājumu vides stūrakmens - tā ir vide, kur koncentrējas naudas plūsmas no visiem maksājumu vides līmeņiem. * Maksājumu sistēmas ir saistītas viena ar otru, un riski vienā maksājumu sistēmā var izraisīt ietekmi otrā. * Banku sistēmai ir būtiska loma maksāšanas līdzekļu un infrastruktūras attīstībā, jo tās tiešā veidā piedāvā pakalpojumus klientiem. * Maksāšanas līdzekļu attīstība Latvijā uzrāda pozitīvu tendenci - sabiedrība ar vien biežāk izmanto bezskaidras naudas norēķinus, kas ir drošāki un ērtāki salīdzinājumā ar skaidro naudu.

57. 57. PALDIES PAR UZMANĪBU! Deniss Fiļipovs Maksājumu sistēmu politikas daļas vadītājs Maksājumu sistēmu pārvalde Latvijas Banka

# data[].attributes.attachment_link.title
Lekcija: Maksājumu instrumenti un maksājumu sistēmas pasaulē un Latvijā

# data[].attributes.attachment_link.description
Published on Prezentācija izmantota Latvijas Bankas vieslekcijās Latvijas Universitātē 2017. gada 7. martā. Saturs: * Kur "dzīvo" maksājumi - maksājumu vide; * Kāda tā ir Latvijā? * Maksājumu instrumenti; * Attīstības tendences. 1 124 664 515.12 summa eiro 1 paciņā desmitnieku - 10x100=1000 eiro 1 220 647 paciņu skaits paciņas biezums 0.00996 m torņa augstums 1 124 665 x 0.009963 = 11 205 m t.i.

# data[].attributes.body
Dibināšana.

Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) tika nodibināts 1944. gada jūlijā ANO konferencē Bretonvudā (ASV), kad 45 valstu valdību pārstāvji vienojās par ekonomiskās sadarbības sistēmas izveidošanu. Oficiāli SVF pastāv kopš 1945.gada 27. decembra, kad tika parakstīts SVF Vienošanās līgums.

Latvija kopš 1992. gada 19. maija ir SVF dalībvalsts. Latvijas un SVF sadarbības juridisko pamatu regulē 1992. gada 15. aprīļa likums "Par Latvijas Republikas iestāšanos Starptautiskajā Valūtas fondā.

Kas ir šī iestāde?

Ir starptautiska finanšu institūcija, kas pārrauga pasaules finanšu sistēmu ar mērķi nodrošināt tās stabilitāti, tādējādi sekmējot veiksmīgu tās dalībvalstu ekonomisko attīstību un sociālo labklājību.

Tās galvenie uzdevumi ir uzraudzīt valūtu apmaiņas kursus, valstu maksājumu bilances un citus makroekonomiskos rādītājus. SVF nepieciešamības gadījumā valstu valdībām un centrālajām bankām sniedz tehnisko un finansiālo palīdzību.

# data[].attributes.headline
Kas ir valsts parāds? Cik Latvijai ir liels valsts parāds? Kas to atmaksā? Kāpēc valsts aizņemas? 

# data[].attributes.subject
Kas ir valsts parāds? Cik Latvijai ir liels valsts parāds? Kas to atmaksā? Kāpēc valsts aizņemas? 

# data[].attributes.headline
Valūtu fondi (Tomass,Lorens un Karolīne)

# data[].attributes.subject
Valūtu fondi (Tomass,Lorens un Karolīne)

# data[].attributes.body
Kāds ir to mērķis?
Šīs sistēmas mērķis bija izvairīties no postošās ekonomiskās politikas atkārtošanās, kura veicināja 1930. gadu Lielo depresiju. SVF Vienošanās līguma. pantā ir teikts, ka SVF mērķi ir šādi:

·        nodrošināt starptautisko sadarbību monetārajā jomā;

·        veicināt starptautiskās tirdzniecības paplašināšanu un atbilstošu izaugsmi;

·        nodrošināt valūtas kursu stabilitāti;

·        palīdzēt daudzpusējās maksājumu sistēmas izveidošanā;

·        nodrošināt iespējas dalībvalstīm izmantot SVF resursus (ar atbilstošām garantijām), ja ir problēmas ar maksājumu bilanci.

# data[].attributes.attachment_link.description
Valdības parāds veidojas valstij un pašvaldībai aizņemoties, lai segtu budžeta deficītu. Finanšu resursus valstij var aizdot gan juridiskas personas, galvenokārt Latvijas un ārvalstu bankas, gan privātpersonas, kas savus līdzekļus vēlas ieguldīt, piemēram, valsts vērtspapīros. Krīzes situācijā naudu var aizdot arī Starptautiskais Valūtas fonds un citas valstis vai citas starptautiskās institūcijas. Par aizņemto naudu valstij jāmaksā aizdevuma procenti. Jo lielāks valdības parāds, jo aizdevēji mazāk uzticas valstij un palielina aizdevumu procentu likmes. Latvijas valdības parāds 2011. gada beigās bija virs 40% no iekšzemes kopprodukta. Parāds uz brīdi paradara dzīvi vieglāku, bet uzliek slogu nākamajām paaudzēm. Valdību lielie parādi ir iemesls krīzei Eiropā.

# data[].attributes.body
Kapitāls un aizdevumu resursi.

Zināmā mērā SVF darbojas pēc akciju sabiedrības principa: to pamatkapitālu veido dalībvalstu iemaksas kapitāla parakstīšanās brīdī. Katrai valstij ir SDR vienībās izteikta kvota. Kvota ir galvenais Fonda un to dalībvalstu attiecību elements.
Tā nosaka:

1.     parakstītā kapitāla summu;

2.     SVF resursu izmantošanas kvantitatīvus limitus;

3.     valstij pienākošos SDR apjomu to kārtējās sadales gadījumos;

4.     valsts balsu skaitu un līdz ar to ietekmi lēmumu pieņemšanas procesā.

Kvotas apjoms tiek noteikts ņemot vērā attiecīgās valsts īpatsvaru pasaules ekonomikā un tirdzniecībā, vadoties pēc šādiem pamatrādītājiem,iekšzemes kopprodukts, tekošo maksājumu un tekošo ieņēmumu apjoms, tekošo ieņēmumu un tīrās kapitāla plūsmas svārstīgums un oficiālās rezerves. Ar šo arī ir izskaidrojama industriālo valstu lielā ietekme SVF.

# data[].attributes.body
Ko nozīmē šie index ?
Kas ietekmē šo indeksu svārstības?
Kas notika pēdējos gados?

# data[].attributes.body
Kas ir finanšu tirgus?

Tā ir vieta vai mehānisms finanšu instrumentu, piemēram, akciju, valūtu, obligāciju vai preču tirdzniecībai. Tirgus var būt fiziska tirdzniecības platība vai arī tas var pastāvēt tikai kibertelpā, taču abos gadījumos būs noteikumi par rīcību, kas tirgotājiem jāievēro.

Kur jūs esat dzirdējis par finanšu tirgiem?

Ja jūs esat investors, jums būtu jāzina finanšu tirgi, kas nodrošina iespēju pirkt, pārdot un pārbaudīt savu aktīvu cenu. Reti, kad finanšu tirgi netiktu atspoguļoti ziņās, cenu pieauguma vai samazinājuma dēļ.

Kas jums ir jāzina par finanšu tirgiem...

Finanšu tirgi atšķiras pēc izmēra, likviditātes un tehnoloģiju ieviešanas. Bet tiem ir kopīgas iezīmes. Aktīvi, kurus tie tirgo, ir standartizēti: viens dolārs, viena General Electric akcija, viens barels Brent jēlnaftas ir tāds pats kā nākamais. Dimantu birža gluži nav finanšu tirgus, jo visi akmeņi ir dažādi.

Parasti ir tirgošanās stundas un periodi, kuros jāveic darījumi. Darījumi tiek noformēti vai nu pašā tirgū, vai saskaņā ar tā noteikumiem. Visiem cienījamajiem tirgiem būs jāatbild par katru tirdzniecību, garantējot, ka darījumu partnerim nodarītos zaudējumus būs jāatlīdzina tirgotājam.

# data[].attributes.body
Uzdevumi un darbības    pamatprincipi

Latvijas Bankas uzdevumus nosaka Latvijas Republikas likums "Par Latvijas Banku". Svarīgākie valsts centrālās bankas uzdevumi ir:

noteikt un īstenot monetāro politiku, lai nodrošinātu cenu stabilitāti valstī;

emitēt nacionālo valūtu;

veicināt maksājumu sistēmu raitu darbību Latvijas Republikā;

izsniegt Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistrā reģistrētajām juridiskajām personām, izņemot kredītiestādes, atļaujas (licences) ārvalstu valūtas pirkšanai un pārdošanai uzņēmējdarbības veidā;

vākt, reģistrēt un apkopot finanšu un valsts maksājumu bilances datus, kā arī publicēt apkopoto statistisko informāciju;

pārvaldīt ārējos aktīvus;

darboties kā valdības finanšu aģentam.

# data[].attributes.headline
Latvijas banka (Reinis,Gustavs,Ralfs)                 

# data[].attributes.subject
Latvijas banka (Reinis,Gustavs,Ralfs)                 

# data[].attributes.body
Dibināšana
1922.gada 7.septembrī Satversmes sapulce pieņēma likumu par Latvijas Bankas dibināšanu. Latvijas Bankai tika piešķirtas emisijas tiesības. Bankas pagaidu statūti tika apstiprināti 1922. gada 19.septembrī ar Ministru kabineta lēmumu, un tās sākotnējais kapitāls bija 10 milj. latu. 1923.gada 24.aprīlī Saeima apstiprināja Latvijas Bankas statūtus, ko valsts prezidents Jānis Čakste parakstīja 2. jūlijā. Banku vadīja padome un valde. Padome sastāvēja no priekšsēdētāja, viņa vietnieka un 11 locekļiem, bet valdē bija iekļauts galvenais direktors, viņa vietnieks un trīs direktori.

# data[].attributes.body
Maksājumu sistēma

Latvijas Bankas uzdevums ir:

Organizēt starpbanku maksājumu sistēmu darbību Latvijas Bankā.

Pārraudzīt savas, kā arī citu uzņēmumu, patlaban SIA "First Data Latvia", VAS "Latvijas Pasts" un AS "Itella", maksājumu sistēmas Latvijā.

Latvijas Banka nodrošina starpbanku automatizētās maksājumu sistēmas (SAMS) un elektroniskās klīringa sistēmas (EKS) darbību. Kopš 2008. gada 1. janvāra Latvijas Banka nodrošina arī eiro maksājumu apkalpošanu caur EKS sistēmu.

# data[].attributes.body
1)Kurā gadā dibināja Latvijas Banku?
2)Cik bija Latvijas Bankas sakotnējais kapitāls?
3)Cik ir bankas padomē cilvēki?
4)Kas vada bankas padomi?
5) Kādi ir bankas galvenie uzdevumi?

# data[].attributes.body
Kas ir apdrošināšanas    sabiedrības ?
Apdrošināšanas sabiedrība ir Latvijas Republikā reģistrēta akciju sabiedrība vai Eiropas komercsabiedrība vai savstarpējās apdrošināšanas kooperatīvā biedrība, kurai saskaņā ar Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas likumu ir tiesības veikt apdrošināšanu.

Kāds ir apdrošināšanas sabiedrību mērķis ?
Apdrošināšanas mērķis ir priekšlaikus uzkrāt naudas līdzekļus, lai kompensētu zaudējumus tad, kad tie rodas.

Kā apdrošināšanās sabiedrības ietekmē finanšu sistēmu ?
Apdrošināšana dod iespēju privātpersonām un uzņēmumiem ar pārliecību veikt viņu
ikdienas dzīves gaitas un uzņēmējdarbību, kā arī iesaistīties darījumos ar citiem. Viņi
var paļauties uz to, ka kompānija, ar kuru tiem ir kopīgs bizness, varēs turpināt darboties un būs spējīga izpildīt savas saistības.

Sabiedrība kopumā iegūst no konkurētspējīga apdrošināšanas tirgus, kurš izmanto
sarežģītu, uz risku balstītu cenu veidošanas mehānismu, lai veicinātu labāku riska
pārvaldīšanas praksi.

Apdrošināšanas sabiedrības nozīmīgums
Apdrošinātāji investē ienākumus no prēmijām, tādā veidā būdami vieni no lielākajiem institucionālajiem investoriem. Īpaši tas attiecas uz dzīvības apdrošināšanas sabiedrībām, kuru piedāvātajiem produktiem ir ilgtermiņa raksturs,
un attiecīgi sabiedrības veic ilgtermiņa ieguldījumus un uztur tos līdz termiņa beigām.
Apdrošinātāji ir nozīmīgi uzkrājumu un pensijas produktu nodrošinātāji. Produkti, kurus tie piedāvā, ir ļoti būtiski finansiālajam nodrošinājumam vecumdienās, it īpaši ņemot vērā sabiedrības novecošanos.

# data[].attributes.attachment_link.title
FKTK - Finanšu un kapitāla tirgus komisija

# data[].attributes.attachment_link.description
Finanšu un kapitāla tirgus komisija uzrauga vairāk nekā 300 finanšu sektora dalībniekus.

# data[].attributes.body
Sabiedrība, kura  ir demokrātiski pārvaldīta finanšu organizācija, kas strādā pēc bezpeļņas principa. To veido cilvēki, ko vieno dzīves vieta, darba vieta vai piederība profesionālai asociācijai. Šie cilvēki apvienojušies, lai izveidotu oficiālu organizāciju, kur uzglabāt naudu un pret mēreniem procentiem viens otram piešķirtu aizdevumus. Peļņa atgriežas pie biedriem kā dividendes vai uzlabotu pakalpojumu veidā.
Kas ir šīs sabiedrības mērķi?
Krājaizdevumu sabiedrības ir daļa no vispasaules krājaizdevumu sabiedrību ģimenes un tās atbalstošajām organizācijām, kuru mērķis ir savstarpēja palīdzība.
Visu krājaizdevumu sabiedrības pakalpojumu mērķis ir celt tās biedru ekonomisko un sociālo labklājību, lai uz savstarpējas palīdzības un pašpārvaldes principu pamata, veicinot taupību, veidotu kredītresursus biedru personisko, kā arī saimniecisko un sadzīves vajadzību apmierināšanai, tādējādi sekmējot viņu labklājību.
Finanšu sistēma tiek ietekmēta tā ka tirgus dalībnieki kuri atrodas krājaizdevumu sabiedrība ir daudz labākā situācijā nekā tie kuri nav, jo viņi kopīgi palīdz viens otram un viņu finansiālais stāvoklis uzlabojas.

Galvenais uzdevums ir attīstīt savos biedros spēju darboties kopīgi, lai uz savstarpējas palīdzības un pašpārvaldes principu pamata, veicinot taupību, veidotu kredītresursus biedru personisko, kā arī saimniecisko un sadzīves vajadzību apmierināšanai, tādējādi sekmējot viņu labklājību.

# data[].attributes.attachment_link.title
What is the role of the European Central Bank? | IG Explainers

# data[].attributes.body
1.)Kādi ir saņemto aizdevumu atdošanas nosacījumi?
2.)Kas ir kalpojis par pamatu finanšu atbalsta saņemšanai – vai Latvija, lai saņemtu šo aizdevumu, ir kaut ko ieķīlājusi?
3.) Kad SVF tika dibināts?
4.)Kad tika parakstīts SVF vienošanās līgums?
5.)Kāds ir šīs iestādes mērķis?
6.)Kāds ir SVF pamatkapitāls?
7.) Kā kvotas apojoms tiek noteikts?

# data[].attributes.body
Dzīvības apdrošināšanas sabiedrības ( cilvēka dzīvības , veselības )

1. Apdrošināšanas akciju sabiedrība “SEB Dzīvības apdrošināšana"

2. "CBL Life" apdrošināšanas akciju sabiedrība

Nedzīvības apdrošināšanas sabiedrības ( īpašuma )

1. AAS "Balta"

2. AAS "Baltijas Apdrošināšanas Nams"

3. "BTA Insurance Company" SE

4. AAS "Baltikums"

5. AAS "Gjensidige Baltic"

6. AAS "BTA Baltic Insurance Company"

# data[].attributes.attachment_link.title
Kredītņēmēja bezdarba un dzīvības apdrošināšana – kas par to jāzina?

# data[].attributes.headline
Eiropas Centrālā banka (Laura, Alise, Elīna)

# data[].attributes.subject
Eiropas Centrālā banka (Laura, Alise, Elīna)

# data[].attributes.body
ECB un eirosistēma izskaidrota 3 minūtēs

# data[].attributes.attachment_link.title
ECB and the Eurosystem explained in 3 min.

# data[].attributes.body
"Kas ir kredīts?"- Kredīts ir veids, kā divas iesaistītās puses var iegūt labumu viena no otas aizdodot naudu vai mantiskus līdzekļus pret procentuālu vērtībās kāpumu ilgākā laika periodā.

# data[].attributes.headline
Apdrošināšanas sabiedrības(Veronika , Gregors )

# data[].attributes.subject
Apdrošināšanas sabiedrības(Veronika , Gregors )

# data[].attributes.body
1.Kas ir apdrošināšanas sabiedrības ?
2.Kāds ir apdrošināšanās sabiedrību mērķis?
3.Kā apdrošināšanās sabiedrības ietekmē finanšu sistēmu?
4.Kāds ir apdrošināšanās sabiedrību nozīmīgums ?
5.Kas un kādas ir dzīvības un nedzīvības apdrošināšanās sabiedrības ?

# data[].attributes.body
1.Kas ir finanšu tirgus?
2.Kur var pastāvēt finansu tirgus?
3.kas ir jāzina par finanšu tirgu?
4.Kam jaātlīdzina partnerim radītie zaudējumi?
5.Kādas ir finanšu tirgus kopīgās iezīmes?

# data[].attributes.body
Maksājumu bilance ir statistikas pārskats par darījumiem starp vienas valsts rezidentiem un pārējo valstu rezidentiem (statistiķu terminoloģijā - nerezidentiem) noteiktā periodā (mēnesī, ceturksnī, gadā). Tā raksturo valsts un pārējo pasaules valstu tautsaimniecību mijiedarbību un sniedz plašu informāciju par pārrobežu darījumiem.

# data[].attributes.body
Maksājumu bilance ir statistikas pārskats par darījumiem starp vienas valsts rezidentiem un pārējo valstu rezidentiem (statistiķu terminoloģijā - nerezidentiem) noteiktā periodā (mēnesī, ceturksnī, gadā). Tā raksturo valsts un pārējo pasaules valstu tautsaimniecību mijiedarbību un sniedz plašu informāciju par pārrobežu darījumiem.

# data[].attributes.body
Maksājumu bilance ir statistikas pārskats par darījumiem starp vienas valsts rezidentiem un pārējo valstu rezidentiem (statistiķu terminoloģijā - nerezidentiem) noteiktā periodā (mēnesī, ceturksnī, gadā). Tā raksturo valsts un pārējo pasaules valstu tautsaimniecību mijiedarbību un sniedz plašu informāciju par pārrobežu darījumiem.

# data[].attributes.body
Maksājumu bilance ir statistikas pārskats par darījumiem starp vienas valsts rezidentiem un pārējo valstu rezidentiem (statistiķu terminoloģijā - nerezidentiem) noteiktā periodā (mēnesī, ceturksnī, gadā). Tā raksturo valsts un pārējo pasaules valstu tautsaimniecību mijiedarbību un sniedz plašu informāciju par pārrobežu darījumiem.