# data[].attributes.body
Tankegangen bag valideringsterapi er, at adfærd bærer mening, og fagpersonen anerkender værdien og gyldigheden af personen med demens' oplevelser uden forbehold. Formålet er at øge selvfølelsen, mindske stress, forbedre kommunikationsevnen og øge det almene velbefindende hos personen. Valideringsterapi kan muligvis bidrage til at personalet bliver mere åbent, lydhørt og forstående overfor personen med demens og bedre til at håndtere adfærdsproblemer. Metoden er udviklet af den amerikanske socialarbejder Naomi Feil.

# data[].attributes.body
For at sikre stimulering af personen med demens og vedligeholdelse af færdigheder, anvendes aktivitet på flere måder:

som målrettet stimulans, eks. snoezelen eller musik

som strukturbærende element i hverdagen, eks. ADL

som hjælp til at fastholde identiteten, eks. ved målrettet erindringsarbejde

som hjælp til at fastholde sociale kompetencer

# data[].attributes.body
Andre risikofaktorer er de, der også kan lede til hjertekarsygdomme – altså livsstilssygdomme som kommer fra f.eks. rygning, for meget alkohol, en kost med et højt indhold af mættede fedtsyrer, mangel på motion, overvægt, for højt blodtryk og for meget kolesterol i blodet.

Andre kendte risikofaktorer for Alzheimer er sukkersyge, traumatiske hjerneskader, gentagne og ubehandlede depressioner, samt bestemte arveanlæg og Downs syndrom.

# data[].attributes.body
Alzheimers sygdom er en uhelbredelig hjernesygdom, som er kompleks. Ved Alzheimer er der tale om en skadelig ophobning af et proteinstof mellem hjernecellerne og inde i hjernecellerne. Det betyder, at hjernecellerne ikke kan fungere og går til grunde.

Sygdommen fører også til mangel på signalstoffet acetylkolin, som hjernecellerne bruger til at kommunikere med indbyrdes.

Alzheimers sygdom er stærkt forbundet med alder, og risikoen for at få sygdommen stiger med alderen.

Selvom sygdommen fortrinsvis rammer ældre mennesker, er det vigtigt at fremhæve, at Alzheimers sygdom er en hjernesygdom og ikke en naturlig del af alderdomsprocessen.

Alzheimers sygdom forekommer hyppigere blandt kvinder end blandt mænd.

Alzheimers sygdom er i de fleste tilfælde ikke arveligt.

Alzheimers sygdom udvikler sig i langt de fleste tilfælde langsomt og snigende.
Ved Alzheimers sygdom rammes typisk,  i første omgang,  normalt de områder i tindingelappen, der styrer hukommelsen. Derfor er glemsomhed og hukommelsessvækkelse  karakteristisk for sygdommen. Det er dog ikke altid de første tegn.

Symptomernes tydelighed varierer i styrke og omfang fra person til person.

Den kognitive svækkelse vil i starten vise sig ved, at personen med demens får svært ved huske begivenheder, aftaler og gøremål samt ved at lære nyt.

Problemer med at huske sproget er også en almindelig konsekvens af sygdommen. I starten har personen med demens svært at finde de rigtige ord.
Langsomt og tiltagende svækkes de sproglige færdigheder, og efterhånden bliver det svært at danne og færdiggøre en sætning.

Også andre funktioner i hjernen svækkes, fx koncentration, dømmekraft og/eller rumlig fornemmelse, og den demensramte kan få svært ved at finde vej – selv i velkendte omgivelser.
En forringelse af de mentale og praktiske færdigheder kan vise sig ved problemer med tidsopfattelse og døgnrytme, så der vendes om på dag og nat.

Alzheimers sygdom kan også medføre ændringer af mere følelsesmæssig karakter. Det kan vise sig ved, at mennesket får lettere til gråd, udviser et ændret temperament eller udvikler symptomer på depression. Der kan også ske ændringer i følelsesliv, temperament, og personlighed. Personer, der ellers er udadvendte, aktive og sociale, kan blive irritable, passive og indesluttede, og humøret kan svinge.

# data[].attributes.body
Alzheimers sygdom er en hjernesygdom, der især rammer ældre. Sygdommen er opkaldt efter den tyske psykiater Alois Alzheimer, der beskrev symptomerne allerede i 1906. Sygdommen er den mest hyppige årsag til demens.

# data[].attributes.body
Vaskulær demens kaldes også for blodpropsdemens eller kredsløbsbetinget demens.

Vaskulær demens er forårsaget af sygdom i hjernens blodkar/blodforsyning, for eksempel som følge af forkalkning. Vaskulær demens kan opstå både som følge af blodpropper, blødning(er) eller iltmangel i hjernen. Symptomerne er forskellige og afhænger af hvilke områder af hjernen, der er påvirkede. Der er ofte tale om symptomer, der skyldes skader på hjernens dybe strukturer. Det viser sig ved, at ens tænkeevne bliver langsommere, at man bliver mere apatisk og får koncentrationsproblemer. Ved vaskulær demens har man ofte depressive symptomer, og ligesom ved Alzheimers sygdom, rammes man typisk også på korttidshukommelsen. Vaskulær demens kan ikke helbredes, men lægen kan ordinere blodtryksregulerende, blodfortyndende eller kolesterolsænkende medicin, der kan bremse sygdommens udvikling.

# data[].attributes.body
Musiklivshistorie (padlet.com)

# data[].attributes.body
1. Glemsomhed

Det er normalt at have brug for huskesedler eller glemme en aftale for senere komme i tanke om det. Det er ikke normalt at spørge om det samme flere gange eller at glemme noget, man har lært for kort tid siden.

2. Besvær med at udføre velkendte opgaver
Det er normalt at skulle have hjælp til at indstille fjernsynet. Det er ikke normalt at have problemer med at følge en opskrift, man har brugt mange gange tidligere.

3. Problemer med at finde ord

Det er normalt ikke at kunne finde det rette ord ind imellem. Det er ikke normalt at gå i stå midt i en samtale uden at ane, hvordan man kommer videre eller at kalde tingene noget helt forkert (f.eks. at sige 'viserklokke' i stedet for 'ur').

4. Forvirring vedrørende tid og sted

Det er normalt at komme i tvivl om, hvilken ugedag det er. Det er ikke normalt ikke at vide, om det er forår eller efterår eller at glemme, hvor man er, og hvordan man kom derhen.

5. Svigtende dømmekraft

Det er normalt at træffe en dårlig beslutning af og til. Det er ikke normalt, at tage sandaler på om vinteren eller gentagne gange lade sig overtale til at købe ting, man åbenlyst ikke har brug for eller råd til.

6. Problemer med at tænke abstrakt
Det er normalt at have lidt svært ved at forstå en talemåde eller ordsprog som f.eks. "det er som at slå i en dyne". Det er ikke normalt at tro, at musene bogstaveligt talt danser på bordet, når katten er ude.

7. Vanskeligheder med at finde ting

Det er normalt at glemme, hvor man har lagt fjernbetjeningen. Det er ikke normalt at lægge brillerne i køleskabet eller anklage andre for at stjæle de ting, man ikke kan finde.

8. Forandringer i humør og adfærd

Det er normalt at have en dårlig dag eller blive irriteret, når ens vaner bliver brudt. Det er ikke normalt at tabe fatningen, blive mistænksom, bange, vred eller forvirret uden nogen oplagt grund.

9. Ændringer i personlighed

Det er normalt at ændre holdning over tid og kunne sige undskyld, hvis man er gået over stregen. Det er ikke normalt at sige alt, hvad man tænker, uden at tage hensyn til andres følelser.

10. Mangel på initiativ

Det er normalt, at man nogle gange ikke orker arbejdet, familien og sociale forpligtelser. Det er ikke normalt ofte at trække sig fra fritidsaktiviteter, sociale sammenkomster eller sport, som man ellers plejer at gå op i.

# data[].attributes.body
Kun få af de sygdomme, der giver symptomer på demens, kan helbredes. Men flere af sygdommene kan behandles i større eller mindre grad. Derfor er det vigtigt at få afklaret præcist, hvilken sygdom, der har udløst demensen, og få lagt en plan for behandlingen.
Rådgivning samt praktisk støtte og aflastning udgør de vigtigste elementer i behandlingen.
Alzhiemers
Siden slutningen af 1990’erne har lægerne kunnet udskrive medicin, der midlertidigt dæmper symptomerne ved bl.a. Alzheimers sygdom.
Alzheimers sygdom kan som nævnt ikke kureres, men den symptomdæmpende behandling skal helst sættes i gang allerede i starten af sygdomsforløbet. Det er derfor også vigtigt at få stillet diagnosen tidligt.

Vaskulær demens
Ved vaskulær demens, der kan skyldes blodpropper i hjernen, sigter behandlingen på at forebygge, at der dannes flere blodpropper.

Nogle af de sygdomme, der medfører symptomer på demens, kan kureres. Det gælder fx stofskiftesygdomme, depression, bivirkninger ved eller forkert brug af medicin. Det er derfor vigtigt altid at afklare, hvad årsagen til symptomerne er.

# data[].attributes.body
Demenssygdomme er som hovedregel ikke arvelige.

Frontotemporal demens går oftere i arv, idet op imod 40% af tilfældene er genetisk betingede.

# data[].attributes.body
Lewy body demens er en hjernesygdom, der rammer ældre mennesker,  man kender ikke årsagen, men man har observeret, at der foregår en skadelig ophobning af proteiner i kugleformede dannelser i hjernen kaldet Lewy bodies.
Sygdommen er opkaldt efter den tyske neurolog, Friedrich H. Lewy, der som den første beskrev nogle celleforandringer i hjernen, der siden blev kendt som Lewy bodies (Lewylegemer).
Det er en hjernesygdom, der udvikles langsomt og gradvist. Den begynder ofte med ændringer i opmærksomhed eller vågenhed, og der kan komme kortere eller længere episoder, hvor personen virker fjern, uklar eller forvirret. Tilstanden kan dog veksle fra dag til dag og fra time til time. Foruden demens kan Lewy Body medføre Parkinson-lignende symptomer som langsomme bevægelser, muskelstivhed eller rysten, og tre ud af fire patienter bliver dårligere til at gå.

# data[].attributes.body
Frontotemporal demens er betegnelsen for en gruppe hjernesygdomme, der påvirker pandelapperne og den forreste del af tindingelapperne. Sygdommene medfører ofte store forandringer i den måde, et menneske er på. Ordet frontotemporal er afledt af frontal- og temporallap, der betyder henholdsvis pande- og tindingelap. Beslægtede betegnelser er Picks sygdom, frontallapsdemens, pandelapsdemens og FTD.
Sygdommene medfører ofte store forandringer i personligheden med adfærdsforstyrrelser, evnen til at tale (afasi) og psykiatriske symptomer. Sygdommen betyder at hæmninger og situationsfornemmelsen efterhånden forsvinder, og at den demensramte får en impulsiv og uovervejet adfærd. Man kan tale lidt om, at patienten mister sin ”Emma Gad”. Modsat Alzheimers sygdom er hukommelsen ofte relativt god langt hen i sygdomsforløbet. Frontotemporal demens kan ikke helbredes, og der er ingen lægemidler, der bremser sygdomsforløbet. Men det er meget vigtigt, at patient og pårørende tidligt får den rette rådgivning og støtte.

# data[].attributes.body
Frontotemporal demens med ændringer i adfærd medfører store forandringer i et menneskes personlighed og væremåde. Frontotemporal demens er en fælles betegnelse for en gruppe hjernesygdomme, der påvirker pandelapperne og den forreste del af tindingelapperne.

# data[].attributes.body
Parkinsons sygdom er en hjernesygdom, der især rammer ældre. Sygdommen er opkaldt efter den engelske apoteker, James Parkinson, der beskrev symptomerne i 1817. Symptomerne er især rysten, muskelstivhed, langsomme, træge bevægelser og balancebesvær.
Parkinsons sygdom er en uhelbredelig neurodegenerativ sygdom, der især er karakteriseret ved bevægeforstyrrelser som rysten, stivhed, langsomme bevægelser og usikker balance. Sygdommen kan desuden medføre kognitive funktionsforstyrrelser som hukommelsessvækkelse eller demens.  Forekomsten af demens ved Parkinsons sygdom stiger, jo længere man kommer hen i forløbet. Demens ved Parkinsons sygdom udvikles gradvist og snigende og forudgås af mere afgrænsede forstyrrelser af de kognitive funktioner. Demens ved Parkinsons sygdom overlapper med Lewy body demens - både hvad angår symptomer og sygdomsmekanismer.

# data[].attributes.body
Huntingtons sygdom er en arvelig og fremadskridende hjernesygdom. Sygdommen viser sig oftest i 30-50-års alderen, men kan også udvikle sig tidligere eller senere i livet. Den er opkaldt efter den amerikanske læge George Huntington, der beskrev sygdommen i 1872.

# data[].attributes.body
Semantisk demens er en form for demens, hvor man lidt efter lidt mister sin viden om ords betydning og tings egenskaber. Denne form for almen viden eller paratviden kaldes også semantisk viden. Semantisk demens er i familie med frontotemporal demens, der er en fællesbetegnelse for demenssygdomme, der på virker pandelapperne (frontallapperne) og den forreste del af tindinge-lapperne.

# data[].attributes.body
Demens med tiltagende sprogforstyrrelser viser sig ved, at man gradvist mister evnen til at tale og skrive. I fagsprog kaldes denne form for demens for primær progressiv afasi.

# data[].attributes.body
Melodi: Jeg ved en lærkerede
En ny dag den begynder
og derfor skal du op
Du åbner dine øjne
og strækker så din krop

For nu skal du i tøjet
de andre venter dig
og vær du kun fornøjet
for nu er du på vej

# data[].attributes.body
Melodi: Solen er så rød mor
Dagen den er omme
og nu skal du til ro
natten den vil komme,
men dagen den var god
lægge sig i sengen
lade kroppen hvile sig
vi hjælpes ad, for sammen
går det hele som en leg

# data[].attributes.body
Musik anvendes ofte i plejemiljøer i et forsøg på at stimulere personer med demens og dæmpe urolig adfærd. Der foreligger en række kontrollerede undersøgelser, der tyder på, at musikterapi kan have en gavnlig effekt på psykiske symptomer og adfærdsændringer ved demens. Musikterapi har muligvis også en positiv virkning på det kognitive funktionsniveau, motoriske og sociale færdigheder samt fysiologiske (bl.a. kardiovaskulære) parametre hos personer med demens, men på disse områder er evidensgrundlaget ganske spinkelt.

# data[].attributes.body
Marte Meo (latin for 'ved egen kraft')  bygger på principper om kommunikation som støtte for udvikling. Metoden benytter sig af videooptagelser af det sociale samspil mellem fx personen med demens og personale eller mellem personer med demens indbyrdes. I Marte Meo tager man udgangspunkt i, hvad man gør godt, og fokus er på muligheder frem for begrænsninger.

# data[].attributes.body
Reminiscens går ud på at stimulere deltagernes erindringer og følelsesliv ved at diskutere tidligere aktiviteter, begivenheder og oplevelser. Som støtte for behandlingen anvendes ofte midler som fotografier, inventar, musik eller optagelser fra verden af i går. Behandlingen foregår typisk i mindre grupper - eventuelt med deltagelse af pårørende. Formålet med reminiscens er at styrke personen med demens' identitet, integritet og følelse af kontinuitet. Metoden kan anvendes både i grupper og individuelt. Reminiscens menes at kunne anvendes i alle faser af demensforløbet.

# data[].attributes.body
Personcentreret omsorg kan:

bidrage til at øge tryghed, trivsel og velvære hos personer med demens

bidrage til at øge den personlige integritet, selvstændighed og initiativ

modvirke uro

forebygge behovet for antipsykotisk medicin hos mennesker med demens (1)

Personcentreret omsorg bygger på et værdigrundlag og en omsorgsfilosofi, der lægger vægt på menneskers grundlæggende psykologiske behov. Det handler om at møde det enkelte menneske, der hvor han eller hun er - og det handler om at forstå symptomer og adfærd ud fra personens perspektiv. Personcentreret omsorg forudsætter en individuel tilgang med afsæt i personens livshistorie og værdighed samt fokus på de gode resultater.

# data[].attributes.headline
Kognitiv stimulationsterapi følger 18 nøgleprincipper: 

# data[].attributes.subject
Kognitiv stimulationsterapi følger 18 nøgleprincipper: 

# data[].attributes.body
Mental stimulering

1. Nye ideer, tanker og associationer

2. Bruge orientering – både sanse- og følelsesmæssigt

3. Meninger – frem for fakta

4. Anvende reminiscens som støtte i her-og-nu-situationer

5. Bruge stikord og genstande som igangsætter og støtte for erindringerne

6. Sikre kontinuitet og sammenhæng mellem de enkelte mødegange

7. Indirekte snarere end direkte indlæring

8. Stimulere anvendelsen af sproget

9. Stimulere til handlepræget aktivitet

10. Fokus i gruppen på den enkeltes styrker

11. Respekt

12. Engagement

13. Medinddragelse

14. Valgmuligheder

15. Sjov

16. Fuld udnyttelse af gruppens ressourcer

17. Udbygge og styrke gruppens relationer

# data[].attributes.headline
Kognitiv svækkelse kan således indirekte medvirke til kropslig svækkelse.

# data[].attributes.subject
Kognitiv svækkelse kan således indirekte medvirke til kropslig svækkelse.

# data[].attributes.body
Målet for fysisk træning er ikke kun at bedre funktionsevne, bevægelighed, kredsløb og kondition, men også at støtte identitetsfølelsen. Kropslige forandringer kan true identiteten. Der bør være fokus på kroppen hos personer med demens, idet der er risiko for tab af identitet på samme måde som beskrevet vedrørende tab af meningsfuld aktivitet. De to problemer kan forstærke hinanden.

Egentlig funktionstræning med redskaber vil som oftest kun kunne gennemføres tidligt i et demensforløb. Allerede indlærte fysiske aktiviteter kan bevares langt hen i forløbet - eksempelvis sportsgrene. Senere i forløbet vil den fysiske træning have karakter af motion eller leg, hvor fokus også er rettet mod stimulering af sanser, balance, reaktionsevne og vågenhed.

# data[].attributes.body
1. Vær tålmodig og nærværende.
2. Udtryk dig kort og præcist
3. Brug kropssprog og øjenkontakt
4. Undgå at irettesætte og skab god stemning
5. Brug musik, sang og dans

# data[].attributes.body
Musik og demens

Samvær om musik er et godt udgangspunkt for en positiv relation ud fra, hvad den demente kan mestre i nuet. De bedste resultater opnås, når der anvendes musik, som den demente kender.
Der for er et kendskab til personens musiklivshistorie vigtig.
Især levende musik giver en markant positiv adfærdsændring og stimulerer kommunikation og aktiv deltagelse. Musikken genkalder nogle kropslige erfaringer hos de demensramte, og de kan mestre noget, de ellers ikke kan, umiddelbart i nuet.

Eksempel:
-Man kan "vække" den demente, så personen kommer ud af sin egen verden, som jo er en forudsætning for at man kan få personen til at spise. Det gøres bedst med den sang/melodi som vækker gode minder.
-Nogle musik stykker kan få personer til at bevæge sig, hvilket er godt for kroppen.

At lytte til musik har:

en beroligende effekt og kan dæmpe uro og aggressivitet

en positiv indvirkning på humør, irritation og rastløshed

ifølge flere undersøgelser effekt på medicinforbruget, der kan nedsættes.

Demente, der deltager i fælles aktiviteter med musik, udtrykker glæde og samhørighed med personalet og med de andre demente. (psykologisk ilt) Musikken aktiverer flere forskellige centre i hjernen, som dermed kan være med til at give øget interaktion.

# data[].attributes.body
Alder og livshistorie har betydning for, hvilken musik der er genkendelig. Med udgangspunkt i den dementes musikpræference kan hun eller han få lyst til at fortælle historier, der er forbundet med musikken. Det er med til at støtte identitetsfølelse og selvopfattelse og danne grundlag for oplevet selvværd i nuet.

Et eksempel:
En urolig beboer har før demenssygdommen været meget glad for at danse. Han lytter til “Lille sommerfugl”, og bevæger sig rytmisk, nynner og synger, og ‘danser’ sammen med en medarbejder ved at svinge armene. Den dementes identitet bliver genkaldt af musikken. Musikken øger hans lyst til interaktion og til at udtrykke sig.

Sang
Mange musikaktiviteter kan gennemføres, uden at medarbejderne har særlige musikalske kompetencer. Det gælder sang og brug af cd’er med musik egnet til enten bevægelse eller afslapning.

Sang har en positiv effekt på dementes kommunikation og

rummer følelsesmæssige udtryk

medvirker til øget interaktion og reminiscens

kan bidrage til klarhedsøjeblikke og identitetsfølelse

bidrager til kropsligt velvære og afslapning.

Det er ikke så vigtigt, om man kan teksten til alle versene i en sang. Man kan nynne og tralle videre.

Et eksempel:
En beboer, der normalt ikke tager initiativ til at bevæge sig, rejser sig, når medarbejderen synger “vil du, vil du…”. Både teksten og melodiens marchlignende rytme kan være med til at sætte bevægelsen i gang. Her løser musikken en hverdagssituation på en positiv måde.

# data[].attributes.body
De ting vi gør for at opretholde livet på den måde, vi hver især ønsker det.

Personlige aktiviteter:
Vi skal hjælpe den demente med personlig pleje.
Det skal gøres uden overgreb, selvom den demente måske modarbejder processen.
Hvis den demente "er gået ind i sig selv" er der brug for at vi øger arousal. Dette kan f.eks. gøres ved sang eller berøring.
Hvis den demente bliver aggressiv, er der brug for at arousal sænkes. Dette gøres ved bevidst rolig vejrtrækning og rolige bevægelser. Fokus er at den demente ikke modarbejder med vilje, men fordi personen ikke kan andet i øjeblikket. (Low arousal)

Arbejdsaktiviteter:
Afhængig af sygdommens fremskredenhed kan den demente måske hjælpe lidt til praktisk. Dette gøres ved hjælp af ovenstående vejledning med fokus på at yde noget i fællesskab, med tanke på identitet og at kunne deltage/være noget værd.

Fritidsaktiviteter:
Musik og dans giver glæde og fællesskab med andre.

# data[].attributes.body
En sammentrækning af to hollandske ord der betyder  henholdsvis snuse og døse.

Det er en aktivitet, der tilbydes personer, der har vanskeligheder  med at bearbejde de sanseindtryk, som de bombarderes med i hverdagen. De kan derfor have stor glæde af kontrollerede, behagelige sanseindtryk. Ved at skabe en sanseramme, som giver brugeren ro (døse), kan han måske få overskud til mere aktivt at forholde sig til de tilbudte sanseindtryk (snuse).

# data[].attributes.body
Af de mere sjældne demenssygdomme er blandt andre alkoholrelateret demens. Demens forårsaget af alkoholmisbrug udgør ikke nogen veldefineret sygdomstilstand. Og det er usikkert om det er alkohol i sig selv, der har en varig skadelig effekt på hjernen, eller om skadevirkningen skyldes den usunde livsstil, der ofte er knyttet til alkoholmisbrug.

# data[].attributes.body
En anden er HIV-associeret demens, der omfatter en del HIV-positive patienter, som udvikler demens.

# data[].attributes.body
fordeling-af-demenssygdomme.png (500×507) (alzheimer.dk)

# data[].attributes.body
Man kan skabe en bedre hverdag for en person med  Alzheimers ved at have:

Struktur i hverdagen

Aktiviteter og meningsfuld beskæftigelse

Socialt samvær

God kost og drikke

Medicin til tiden

Aflastning af pårørende.

# data[].attributes.body
Demens betyder ”ude af sindet”, og er betegnelsen på det symptom, der kommer til udtryk i en demenssygdom – lidt ligesom feber kan være symptomet på en infektionssygdom.
demens er som en slags paraply, der dækker over en lang række sygdomstilstande, der alle har det til fælles, at de leder til en vedvarende svækkelse af hjernens funktioner.
Risikoen for demens stiger med alderen, og demens skyldes altid sygdom. Det er en myte, at demens er en naturlig følge af at blive ældre.
Sygdomsforløbet afhænger af årsagen. De fleste demenssygdomme er fremadskridende og kan ikke helbredes. Længden af forløbet kan variere fra få år til flere årtier.

# data[].attributes.body
Melodi: Lille Lise
Kom nu Karla,
Kom nu Karla
Du skal ud at spise
Du skal ud at tygge,
Du skal ud at hygge
Kom nu Karla
Kom nu Karla
Du skal ud at spise

# data[].attributes.body
Socialpædagogiske metoder anvendes bl.a. for at  forebygge og undgå magtanvendelse og brug af fysiske hindringer i plejen.

Magtanvendelse kan fx forekomme i forbindelse med hjælp til hygiejne, måltider, senge- og hviletider samt medicinadministration. Socialpædagogiske metoder bør altid anvendes under hensyntagen til personen med demens' samlede situation og livshistorie.

•Udgangspunkt: frivilligt for borgeren, om vedkommende ønsker hjælp til personlig hygiejne.

•Undtagelsesvis – og for en afgrænses periode: anvende fysisk magt i form af at fastholde en borger i forbindelse med personlig hygiejne for at sikre overholdelse af omsorgspligten.

•Der kan træffes beslutning om at tillade magtanvendelse i form af fastholdelse ved: (listen er udtømmende)

•   - tandbørstning, barbering, hårvask, badning, tøjskift, klipning af hår negle, skiftning af bleer og bind, pleje af hud, fjernelse af madrester i kindpose og mundhule.

•Ændring af rutiner kan ofte medvirke til at forebygge brug af magt.

Der er ikke klar videnskabelig evidens for effekten af socialpædagogiske interventioner, men det udelukker ikke, at de kan have positiv effekt i en given situation. Nogle opgørelser synes at vise, at der er positive effekter af indsatser, der omfatter en bred vifte af elementer, uden at de enkelte dele kan fremhæves specielt.

# data[].attributes.body
i dokumenteret ser vi en rigtig god eksempler på god kommunikation.

En SSA kommer ind og vækker en borger på en dejlig etiks og omsorgsfuldt måde.

hun holder hendes hænder og varme det op
udtrykker en fysiks omsorg
mens hun holder hendes hånd snakker hun med hende om hun har sovet godt osv.

Dagmarsminde medarbejder er virkelig dygtige til at arbejde med demente. de har mange gode eksempler på at yde omsorg for en dement og går meget op i livskvalitet

# data[].attributes.body
Alzheimers sygdom kan ikke helbredes, men der findes lægemidler, der kan dæmpe symptomerne. De hyppigst anvendte lægemidler bremser nedbrydninger af acetylcholin i hjernen, som er det stof, der gør det muligt for hjernecellerne at kommunikere med hinanden.

Det har indflydelse på korttidshukommelse, koncentration, overblik og sproget.

Medicinen virker ikke på alle mennesker, og sygdommen stopper ikke med at udvikle sig, selvom man tager medicinen.

Et gennemsnitligt Alzheimers-sygdomsforløb har en varighed på cirka 6-10 år, men det varierer meget fra patient til patient.

I nogle tilfælde kan sygdommen medføre død allerede efter få år. Andre kan leve med sygdommen i op til 20 år.

# data[].attributes.body
Demenssygdomme har ikke én, men mange årsager. Alder, arveanlæg, livsstil og miljø spiller sammen og har indflydelse på risikoen for at udvikle demens.

Livsstil

En række livsstilsfaktorer er forbundet med øget risiko for at udvikle demens. Befolkningsundersøgelser viser en statistisk sammenhæng mellem fx motions- og kostvaner livet igennem og risiko for demens i alderdommen. Men man ved endnu ikke, om der er en direkte årsagssammenhæng.

Motion
Regelmæssig motion og fysisk aktivitet livet igennem nedsætter risikoen for at udvikle demens. Det behøver ikke at være hård og anstrengende motion. Tre ugentlige gåture på hver ca. 40 minutter i raskt tempo gør en forskel. Befolkningsundersøgelser tyder på, at personer, der holder sig i fysisk form, har ca. 28 % nedsat risiko for at få demens.

Rygning

Rygere har statistisk set en øget risiko for at udvikle demens, når de bliver ældre. Ifølge befolkningsundersøgelser er risikoen for Alzheimers sygdom forøget med 70-80 %, hvis man har røget i mange år. Undersøgelserne tyder også på, at eks-rygeres risiko for demens med tiden falder til et normalt niveau. Rygestop er altid tilrådeligt.

Alkohol

Et højt forbrug af øl, vin eller spiritus er skadeligt for hjernen og kan i visse tilfælde medføre demens. Derimod er et lille forbrug af alkohol forbundet med en let gavnlig virkning på helbredet og på hjernen. Et lavt, jævnligt forbrug af alkohol er forbundet med nedsat risiko for demens. Men husk Sundhedsstyrelsens retningslinjer: højst 7 genstande per uge for kvinder og højst 14 for mænd.

Depression
Gentagne tilfælde af moderat eller svær depression i løbet af livet er forbundet med en let øget risiko for at udvikle demens. Man er ikke selv herre over, om man rammes af en depression. Men hvis man oplever symptomer på depression, er det vigtigt at søge professionel udredning og behandling. Hvis man har haft en depression, bør man også være opmærksom på muligheden for at forebygge gentagne tilfælde af depression.

Helbredsmæssige risikofaktorer

Forhøjet blodtryk, forhøjet kolesterol i blodet, fedme og dårligt reguleret sukkersyge er forbundet med en let øget risiko for demens. De samme faktorer øger risikoen for udvikling af hjerte-kar-sygdomme. Det, der er skadeligt for hjertet, er også skadeligt for hjernen. Via sin livsstil har man altså mulighed for at nedsætte risikoen for at få demens. Har man symptomer på forhøjet blodtryk, for meget kolesterol eller sukkersyge, er det vigtigt at blive udredt og behandlet.

Hjernegymnastik og socialt samvær
Ældre, der dyrker intellektuelt krævende hobbyer, som at læse, spille kort eller brætspil, lægge puslespil m.v. har tilsyneladende en let nedsat risiko for at udvikle demens. Socialt samvær, foreningsarbejde, frivilligt arbejde og deltagelse i klubaktiviteter har muligvis en tilsvarende effekt.

En sund livsstil udgør dog ingen garanti mod udvikling af demens. Men man kan formentlig nedsætte sin risiko for demens ved at:

være fysisk aktiv flere gange om ugen.

lade være med at ryge.

spise varieret, grønt og ikke for meget.

drikke alkohol med måde.

søge udredning og behandling ved tegn på depression.

forebygge forhøjet blodtryk, forhøjet kolesterol i blodet, fedme og sukkersyge.

holde hjernen i gang.

være selskabelig.

# data[].attributes.body
Delir (organisk delirum eller delir ved somatisk sygdom) er en alvorlig hjernepåvirkning, der opstår pludseligt over få timer til få dage forårsaget af fysisk sygdom eller medicin.  Ældre mennesker og mennesker med demens har øget risiko for delir.

Symptomer på delir

Symptomer på delir svinger over døgnet og forværres ofte i aften- og nattetimerne. Tilstanden kan vare fra få dage til uger og måneder.

Symptomer:

svingende grad af bevidsthedsplumring, det vil sige, at personen i perioder har svært ved at orientere sig i tid og sted og har vanskeligt ved at fastholde opmærksomhed

forstyrrelser i døgnrytmen

uro eller apati

eventuelt psykoselignende symptomer

# data[].attributes.body
i hjemmesiden  "odense.dk"
er der forskellige tilbud og vejledning til demens.

hvis du får brug for råd og vejledning om demens, kan du kontakte:

Odense kommunes demensteam
demensfællesskabet Fyn
Alzheimerforeningens demenslinje

og en fysik indgang findes også:
Det hjælpsomme hjem
Sundhedsklinikken Dalum

Odense  kommune tilbud til demens borger :

demensteam
aktivitetstilbud (byhuset, fristedet og Dyruphus)
plejebolig
hjælpemidler (fysioterapeuter og ergoterapeuter som vurder, hvilken typer hjælpemidler. borger har brug for.)
teknologi biblioteket hos demensfælleskabet Fyn  og  en GPS som hjælpemiddel .
demens i centrum - rådgivning og træning
demensvenligt Odense
frivillige organisationers tilbud

hjælp til de pårørende med  demens
kursus for pårørende til personer med demens
aflastning for borger og pårørende
så er det kontakt til en rådgiver fra Odense kommune

# data[].attributes.body
Når et menneske og dets pårørende berøres af demenssygdom, er der som regel et stort behov for rådgivning og vejledning.

Demensteamet har særlig viden og erfaring inden for demensområdet og tilhørende jura. Teamets arbejdsopgaver består af en individuel rådgivning, støtte samt en koordinerende indsats over for demensramte familier.

Teamet yder supervision, rådgivning og faglig vejledning over for fagpersonale.

Teamet genererer, samler og videreformidler viden samt medvirker til en sammenhængende demensindsats.

Demensteamet vil ofte være borgerens første kontakt til kommunen, og de tilbyder altid at støtte borgeren og de pårørende, når der opstår nye behov for råd, vejledning og koordinering.

Demensteamet udarbejder demensvurderinger i forbindelse med ansøgning om dagcentertilbud. Demensteamet bidrager desuden til faglige vurderinger, når der skal findes et passende aflastningstilbud eller en passende plejebolig

Aflastning via aktivitetstilbud:

Ægtefællen til en demensramt kan aflastes ved, at den demensramte tilbydes et aktivitetstilbud i et dagcenter, hvortil der vil være mulighed for transport. Aflastningen kan tilbydes fra én til tre dage om ugen, kun i dagtimerne, og typisk til kl. ca. 15.00.

Aflastning i eget hjem:

Ægtefællen til en demensramt  kan også aflastes i eget hjem, hvor plejepersonale fra de udkørende grupper (hjemmeplejen) kan være i hjemmet én gang om ugen eller én gang hver 14. dag. Tidsrum aftales i den konkrete situation. Når aflastning sker i eget hjem, skal ægtefællen foretage sig noget uden for hjemmet, f. eks. indkøb eller fritidsaktiviteter. Tilbuddet kan også gælde om aftenen.

Midlertidigt ophold:

Aflastning kan også ske ved at den demensramte borger benytter et midlertidigt botilbud på Lysningen i Skt. Klemens. Her er der personalestøtte døgnet rundt, og man kan bo her fra få dage op til tre uger. Et midlertidigt ophold på Lysningen kræver en bevilling, hvorefter de konkrete datoer aftales med Lysningen.