# data[].attributes.headline
Мешканець Парижа

# data[].attributes.body
Мешканець Парижа “зустрічає” німецькі війська

# data[].attributes.body
Англійців від хвороби умиротворення вилікували німецькі бомбардування Лондона та інших міст, а також евакуація з Дюнкерка. Саме тоді, в травні-червні 1940 року, країна усвідомила, на край якої прірви її завела короткозора політика умиротворення.

Звісно, краще пізно, ніж ніколи.

# data[].attributes.body
І це при тому, що Париж було окуповано, країна платила велику контрибуцію, а її національна територія зменшувалася у кілька разів.

# data[].attributes.headline
До чого призвело 

# data[].attributes.subject
До чого призвело 

# data[].attributes.body
Основною причиною дивної війни виявилася політична і моральна демобілізація французького і англійського суспільства. Усвідомлення смертельної небезпеки відбулося у Франції значно пізніше, через важкі роки національного приниження. Коли в червні 1940 року було підписано капітуляцію французької армії, як відзначали багато сучасників, у більшості французів вирвалося зітхання полегшення. Нарешті війна закінчилася.

# data[].attributes.headline
Час для Рейху

# data[].attributes.subject
Час для Рейху

# data[].attributes.body
Тоді як Вермахт посилено готувався до наступу (який спочатку планували на другу половину жовтня, але, на вимогу генералів, перенесли на весну 1940 року), французькі війська та їхні британські союзники фактично вбивали час. Жодної серйозної тактичної та стратегічної підготовки не вели. Ба більше – обговорювали плани часткової демобілізації старших.

# data[].attributes.headline
Невдалі наступи

# data[].attributes.subject
Невдалі наступи

# data[].attributes.body
Наступний наступ союзників планували на 20 вересня, але у зв’язку з падінням Польщі його не відбулось. Здійснений німцями в жовтні контрнаступ дозволив їм повернути втрачені території, а французька армія повернулася на лінію Мажино. Відтоді до початку травня 1940 року на Західному фронті бойові дії фактично не вели, що й назвали «Дивною війною».

# data[].attributes.body
Наступ французької армії 7 вересня 1939 року в долині Рейну не призвів до перекидання німецьких військ із Польщі. Погано підготовлена французька піхота зазнала важких втрат. Незважаючи на значну перевагу в живій силі та техніці, французьким військам не вдалося навіть дійти до лінії Зігфріда — системи німецьких оборонних споруд. Англо-французька верховна військова рада 12 вересня ухвалила рішення припинити наступальні дії.

# data[].attributes.headline
Політика умиротворення

# data[].attributes.subject
Політика умиротворення

# data[].attributes.body
Політика умиротворення мала значну підтримку. Більшість, як у Франції, так і у Великобританії, схвалювало підписання Мюнхенських угод, які віддали Чехословаччину Німеччині. Так само протестів і жодних інших дій не викликав аншлюс Австрії.

Хоча Черчилль та інші політики попереджали про небезпеку умиротворення, але вони були в меншості. Їхній вплив став збільшуватися лише на початку 1940 року, коли війна вже тривала.

Інерція змови з Німеччиною штовхала владні кола Франції і Великобританії на пошук можливих компромісів із Німеччиною за відомим шаблоном, тільки коштом Польщі.

Перебіг військових дій у Польщі виявив істотні недоліки у Вермахту, і союзники чомусь вважали, що на їхнє усунення в Німеччини піде багато часу, а потім почнуть позначатися наслідки морської блокади.

# data[].attributes.body
Мало виробити необхідну кількість нових танків, які не поступаються за своїми характеристиками озброєнню противника, потрібно навчити війська дій цього виду збройних сил, розробити тактику і стратегію їхнього використання, навчити війська взаємодії і ще дуже багато чого. Нічого цього у союзників не було.

# data[].attributes.headline
У штабах союзників будували за лекалами минулої війни бойові дії окопного характеру, абсолютно не враховуючи виникнення нового виду військ — танкових.

# data[].attributes.subject
У штабах союзників будували за лекалами минулої війни бойові дії окопного характеру, абсолютно не враховуючи виникнення нового виду військ — танкових.

# data[].attributes.body
Цікаво, що книги полковника де Голля про тактику дій танків дуже уважно вивчали в німецьких штабах, але практично повністю ігнорували у французьких. Уже під час боїв у травні 1940 року частина під командуванням де Голля завдала багато неприємностей Вермахту. Проте один у полі не воїн. Сусіди так воювати не вміли, і навіть бойовому полковнику, а потім генералу доводилося відступати.

# data[].attributes.headline
Непідготовленість союзників

# data[].attributes.subject
Непідготовленість союзників

# data[].attributes.body
Уся технічна та промислова перевага союзників ще вимагала своєї реалізації, а на це був потрібен доволі тривалий час. До війни Англія і Франція підійшли непідготовленими практично по всіх напрямках. І це істотно стримувало військові можливості, передовсім французької армії.
Над союзним командуванням тяжів досвід Першої світової війни. Французькі генерали не врахували якісної зміни порядку та перебігу бойових дій у зв’язку з принциповою технічною зміною типів озброєнь. Це стосується й адміралів. Як союзних, американських, так німецьких та японських.Над союзним командуванням тяжів досвід Першої світової війни. Французькі генерали не врахували якісної зміни порядку та перебігу бойових дій у зв’язку з принциповою технічною зміною типів озброєнь. Це стосується й адміралів. Як союзних, американських, так німецьких та японських.

# data[].attributes.headline
Переможці в Першій світовій війні – Франція та Англія підійшли до 1939 року в ореолі найсильніших держав, що не в усьому відповідало дійсності.

# data[].attributes.subject
Переможці в Першій світовій війні – Франція та Англія підійшли до 1939 року в ореолі найсильніших держав, що не в усьому відповідало дійсності.

# data[].attributes.body
Промисловий і ресурсний потенціал Британської і Французької імперій був значно більшим, ніж у Німеччини. До того ж практично повне панування на морі загрожувало блокуванням джерел надходження найважливіших промислових і сільськогосподарських товарів. Так було під час Першої світової війни, могло б бути і зараз.

Хоча Німеччина різко збільшила військове виробництво, і в цьому сенсі перевершувала Англію і Францію, але це був тимчасовий чинник. До того ж союзники могли спиратися на величезний промисловий та технічний потенціал США, що неминуче відіграло свою роль, навіть без формального вступу Вашингтона у війну.

# data[].attributes.headline
Як казав Чер

# data[].attributes.body
Як казав Черчилль, генерали завжди готуються до минулої війни. Вповні це стосувалося як французьких, так і британських генералів, зокрема й адміралів.

# data[].attributes.body
Після закінчення польської кампанії, вісім місяців на Західному фронті у Франції вели спорадичні військові дії, але здебільшого нічого не відбувалося. Справжня війна була на морі переважно між німецьким і британським флотом. Це стосувалося винятково діяльності Уінстона Черчилля, який тоді обіймав посаду першого лорда адміралтейства, тобто військово-морського міністра.

Ця стратегічна пауза отримала в англійській мові назва Phoney War — фальшива, несправжня війна. У нас більш поширений французький термін Drole de guerre — «дивна війна». Німці називали те, що відбувалося, Sitzkrieg — «сидяча війна».