# data[].attributes.attachment_link.description
Aquí trobaràs tots els vídeos d'aquest programa del Super3.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gaudeix del Zoo Barcelona i descobreix animals i activitats tots els dies de l'any.

# data[].attributes.body
M'agradaria aprendre coses sobre el guanac.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El guanac, una de les dues espècies de camèlids salvatges existents a l'Amèrica del Sud, és l'ancestre silvestre que ha donat origen a les dues formes domèstiques, la llama i l'alpaca.

És el més adaptable de tots els seus congèneres, ja que viu des del nivell del mar fins als 4.000 m d'altitud i ocupa també molts tipus d'ambients: prats semidesèrtics, sabanes, terrenys poc forestats amb arbustos i, ocasionalment, fins i tot boscos.

# data[].attributes.attachment_link.description
El guanac, una de les dues espècies de camèlids salvatges existents a l'Amèrica del Sud, és l'ancestre silvestre que ha donat origen a les dues formes domèstiques, la llama i l'alpaca.

# data[].attributes.body
M'agradaria aprendre sobre el tapir amazònic.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El tapir amazònic viu a les selves plujoses i als boscos humits de bona part d'Amèrica del Sud. D'hàbits solitaris i activitat principalment nocturna, és un excel·lent nedador que passa molt temps a l'aigua. És un brostejador que s'alimenta d'herba, vegetació aquàtica, fulles, brots tendres i fruita.

A diferència dels adults, de coloració marró uniforme, les cries tenen taques i ratlles blanques que les ajuden a camuflar-se entre la vegetació.

# data[].attributes.attachment_link.description
El tapir amazònic viu a les selves plujoses i als boscos humits de bona part d'Amèrica del Sud. D'hàbits solitaris i activitat principalment nocturna, és un excel·lent nedador que passa molt temps a l'aigua. És un brostejador que s'alimenta d'herba, vegetació aquàtica, fulles, brots tendres i fruita.

# data[].attributes.body
M'agradaria aprendre sobre el lleó.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aquest mamífer carnívor és l'únic felí del món que viu en grups. No es troba mai a les selves, sinó que habita a les sabanes i altres espais oberts. Dorm una mitjana de vint hores al dia, es mostra sobretot actiu a la nit i pot arribar a viure més de 25 anys.

El lleó encara es una espècie habitual a moltes zones d'Àfrica, cada cop menys, però la subespècie asiàtica, que només viu a una petita reserva de l'Índia, es troba en greu perill d'extinció.

Hàbitat Natural

Àfrica al sud del Sàhara i el bosc del Gir, a l'Índia.

Distribució / Resident

Reproductor

Hivernant

Subespècies

Característiques físiques

Reproducció

1-6 cries, normalment 2-4

Descripció

El lleó és el segon felí vivent més corpulent després del tigre. Amb unes potes potents, una forta mandíbula i uns ullals de vuit centímetres, el lleó pot matar preses de mida gran. La coloració va des d'un color castany clar fins a un marró grogós, vermellós o ocre fosc. Les parts inferiors solen ser més clares i el pèl de la cua és negre.

El seu dimorfisme sexual és molt marcat, gràcies al qual es distingeix el mascle per la llarga crinera i el volum més gran, d'un 20 a un 30% superior.

Hàbitat

Sabanes i planes herbàcies amb abundància de preses i prou cobertura forestal, encara que també pot viure a regions arbustives, muntanyenques o semidesèrtiques.

Alimentació

És el predador africà més poderós, i gairebé tots els grans herbívors que comparteixen el seu hàbitat poden entrar a formar part de la seva dieta. De tots els predadors de la sabana, el lleó és l'únic que mata amb regularitat animals amb pesos superiors als 250 kg, i és que les femelles adultes necessiten menjar uns 5 kg de carn al dia i els mascles, fins a 7 kg. De tota manera, el seu comportament oportunista fa que també pugui menjar rosegadors, llebres, aus petites o rèptils.

Reproducció

Els lleons es poden aparellar en qualsevol moment de l'any i una mateixa lleona ho pot fer amb més d'un mascle quan està en zel. Durant un període d'aparellament, que pot durar diversos dies, la parella copula entre vint i quaranta vegades al dia i sovint deixa de menjar.

El període de gestació dura una mitjana d'uns 110 dies, i la femella pareix una ventrada d'entre una i sis cries en un amagatall que pot ser una boscúria, una cova o alguna altra zona protegida. Les cries, que neixen cegues i no obren els ulls fins al cap de més o menys una setmana després de néixer, presenten el pelatge més o menys tacat. La mare, que mou les cries de lloc diverses vegades, agafant-les una per una per la pell del clatell, per impedir que es vagi acumulant la seva olor al mateix indret i així evitar l'atenció de depredadors, no es reintegra al grup amb les cries fins que aquestes no tenen entre sis i vuit setmanes.

Conducta

El lleó és el felí més sociable, ja que viu en grups familiars formats per un o uns quants mascles adults i un nombre també variable de femelles i cries. A vegades aquests grups estan formats per més de vint individus.

Si bé és el felí més diürn que hi ha, sol caçar grans preses durant la nit. La major part de les vegades són les femelles les encarregades de capturar a les preses, mentre que la funció dels mascles és defensar el territori davant dels competidors o els enemics. Poden córrer fins a 60 km/h, però només durant uns pocs metres, de manera que han d'utilitzar estratègies de camuflatge per aproximar-se a les possibles víctimes. L'eficàcia dels atacs no és massa elevada, ja que en general només té èxit un de cada quatre intents. Un cop capturades, les preses són menjades per tots els membres del grup.

Estatus i programes de conservació

El lleó ha estat caçat i perseguit per l'ésser humà des de temps immemorials i les grans extensions salvatges on abunden les preses cada vegada són més escasses, de manera que avui dia només resten poblacions significatives a l'interior dels parcs nacionals i altres zones protegides.

Antigament, la seva àrea de distribució geogràfica abastava tot l'Àfrica i bona part del sud d'Àsia fins a l'Índia. Avui dia, però, les seves poblacions han estat eliminades de gran part d'aquesta zona originària i estan relegades tan sols a l'Àfrica central, oriental i del sud. Del lleó asiàtic, en greu perill d'extinció, resta només una petita població al bosc del Gir, al nord-oest de l'Índia.

La subespècie del Zoo de Barcelona és el lleó d'Angola, Panthera leo bleyenberghi, que es troba al sud de la República Democràtica del Congo (a la regió de Katanga), l'est d'Angola, l'oest de Zàmbia i Zimbàbue, el nord de Namíbia i Botswana.

# data[].attributes.attachment_link.description
Aquest mamífer carnívor és l'únic felí del món que viu en grups. No es troba mai a les selves, sinó que habita a les sabanes i altres espais oberts. Dorm una mitjana de vint hores al dia, es mostra sobretot actiu a la nit i pot arribar a viure més de 25 anys.

# data[].attributes.body
M'agradaria aprendre sobre el panda vermell.

# data[].attributes.body
M'agradaria aprendre sobre el tigre blanc.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El tigre s el ms gran de la famlia dels flids. Es suposa que els seus orgens sn del nord asitic i que desprs va migrar cap al centre i sud d'Asia creuat la serralada del Himalaya. Hi ha dos subespecies principals de tigres, el siberi, que s el ms gran amidant entre 1,4 i 2,8 m. de llargria sense incloure la cua que amida entre 69 i 95 cm i pesa entre 180 i 360 Kg. el pelatge s groc amb bandes fosques. El tigre de bengala s ms petit, amida fins 3 mts. incloent la cua, pesa entre 180 i 260 Kg. viu en el sud-est asitic i centre i sud de la ndia, el color s ms intens que el siberi i les bandes sn negres, tamb estan els blancs amb bandes negres , que solen tenir ulls celests. Hi ha un tercer tipus de tigre, el de Sumatra, que s encara una mica ms petit i el seu color s ms fosc.

Avui, la varietat blanca de tigre que habitava en l'ndia, noms pot ser observada en els zoolgics. Totes les subespecies de tigres estan considerades com amenaades, degut sobretot a la destrucci del seu hbitat per a obtenir ms terra dedicada al conreu. El tigre requereix d'un hbitat amb cobertura vegetal densa i el suficient nombre de preses, en concret rumiantes, perqu la seva supervivncia quedi garantida.

# data[].attributes.attachment_link.description
El tigre s el ms gran de la famlia dels flids. Es suposa que els seus orgens sn del nord asitic i que desprs va migrar cap al centre i sud d'Asia creuat la serralada del Himalaya. Hi ha dos subespecies principals de tigres, el siberi, que s el ms gran amidant entre 1,4 i 2,8 m.

# data[].attributes.body
M'agradaria aprendre...

# data[].attributes.body
M'agradaria aprendre...

# data[].attributes.body
M'agradaria aprendre sobre l'anaconda comuna.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
L'Amèrica del Sud, a les conques dels rius Amazones i Orinoco, i en altres indrets del Brasil, Bolívia, Colòmbia, l'Equador, Guyana, la Guaiana Francesa, el Surinam, el Perú, el Paraguai, Veneçuela i l'illa Trinitat. Hi ha petites poblacions introduïdes a l'estat de Florida, als Estats Units.

Distribució / Resident

Reproductor

Hivernant

Subespècies

# data[].attributes.attachment_link.description
L'anaconda comuna és una serp constrictora de la família de les boes que és potser la serp més grossa del món, rivalitzant amb el pitó reticulat del sud-est asiàtic. Es pot trobar a les conques dels grans rius tropicals sud-americans, a les regions selvàtiques i a les zones de sabana inundable, aprofitant les basses més o menys temporals.

# data[].attributes.body
M'agradaria aprendre...

# data[].attributes.body
M'agradaria aprendre...

# data[].attributes.body
M'agradaria aprendre més coses de l'elefant

# data[].attributes.body
M'agradaria aprendre...

# data[].attributes.body
M'agradaria aprendre més coses de l'ornitorring

# data[].attributes.body
M'agradaria aprendre...

# data[].attributes.body
M'agradaria aprendre coses sobre el lleopard

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El lleopard és un predador molt adaptable, que viu tant a les selves denses com a zones més obertes de bona part d'Àfrica i d'Àsia. Captura des d'animals de petita grandària fins a antílops i altres preses de mida mitjana.

Els exemplars del Zoo de Barcelona pertanyen a la subespècie Panthera pardus kotiya, que viu exclusivament a l'illa de Sri Lanka, i les seves poblacions es troben actualment en greu perill d'extinció.

# data[].attributes.attachment_link.description
El lleopard és un predador molt adaptable, que viu tant a les selves denses com a zones més obertes de bona part d'Àfrica i d'Àsia. Captura des d'animals de petita grandària fins a antílops i altres preses de mida mitjana.

# data[].attributes.body
M'agradaria aprendre coses del Mangabei de coroneta blanca.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Com les altres espècies de mangabeis, és un primat típicament arborícola, propi de les selves humides de l'oest de l'Àfrica equatorial. És de costums diürns i viu en grups de fins a trenta individus. És de règim omnívor i capaç fins i tot de nedar breus distàncies per aconseguir l'aliment.

Aquesta espècie es caracteritza per la taca blanca en forma de mitja lluna que presenta al clatell.

# data[].attributes.attachment_link.description
Com les altres espècies de mangabeis, és un primat típicament arborícola, propi de les selves humides de l'oest de l'Àfrica equatorial. És de costums diürns i viu en grups de fins a trenta individus. És de règim omnívor i capaç fins i tot de nedar breus distàncies per aconseguir l'aliment.

# data[].attributes.body
M'agradaria aprendre...