# data[].attributes.body
Stamdata:
Hans på 85 år, bor på plejecenter, hvor han har boet i 2 år. Han har en datter bor i København og en søn bor i Assens, samt 3 børnebørn, som han har god relation til.

Født i Assens, han er enkemand, efter 47 års ægteskab med hustru som døde af sygdom.

Det er 3 år siden efter længere tids cancer..

Han er tidligere maskinarbejder. har været aktiv inden for idrætslivet, hovedsagelig gymnastik. Har været med i en kortklub, og mødes stadig med et par kammerater en gang om ugen.

Funktionsvurdering:
Funktionsniveau 1
står selv op af sengen
bruger rollator
får hjælp til nedre hygiejne
klarer selv øvre med lidt støtte

Mål og plan:
Få styr på sårene under foden

Holde styr på blodtrykket, så den ikke svinger i forhold til hvor meget insulin der skal gives pr. gang.

bevarer den fysiske aktivitet ved selv at kunne gå.

Sygeplejefaglig vurdering:
Han har diabetes 1. - insulin (mål blodtryk)

Sårpleje under foden

Støttestrømper

Han har kateter

Døgnrytmeplan:
Kateterpleje i sengen inden han kommer op + nedre hygiejne.

Støtte ved øvre hygiejne

Sårpleje hver anden dag men observere hver dag

Spiser selv (fuldkorn, saftevand uden sukker)

Får insulin morgen og aften, udføres af ssa.

Får tjekket blodtryk morgen og aften. udføres af ssh. (fortæller ssa hvor højt eller lavt blodtrykket er)

Øvrige:
Musik og bevægelse en gang om ugen.

# data[].attributes.body
PUNKT 4: Hud og slimhinder

Jeres borger har tegn på decubitus:

• Hvorfor lige hos jeres borger?

• Hvad er mål og plan?

• Hvem skal I samarbejde med?

• Hvordan kan I forbygge at der kommer nyt decubitus?

• Giv eksempel på observationsnotat

Hans har diabetes type 1, dette i sig selv er en sygdom hvor man skal være mere opmærksom på om borgeren får Decubitus.

Når man er ældre og har diabetes, svækkes følesansen bla. i fødderne, og man opdager ikke selv om der evt. er noget som trykker og gør ondt før det er for sent.

Hans har haft de samme sko i lang tid og har længe trængt til nye.

Skoene har givet ham Decubitus på V hæl.

Vores mål er at stoppe udviklingen inden det bliver for slemt.

Vi taler med Hans om at han skal have nye sko.

Vi laver en Observation på det vi har set, samt sender en Advis til SSA som skal kigge på det evt. i samarbejde med sygeplejersken.

Vi skal forebygge ved at få Hans til at købe nye sko, samt få smurt med noget barriere creme.

Evt. aflaste trykstedet når Hans er hjemme og kan undgå at have sko på.

OBSERVATIONSNOTAT:

SSH har i dag hos Hans, observeret et begyndende Decubitus på V hæl.

Er blevet smurt med barrierecreme og har aftalt med Hans at han får købe nogle nye sko. Advis er sendt til SSA. Vær obs. på at han bliver smurt og observeret ved de kommende besøg.

# data[].attributes.body
Hvorfor er det vigtigt at dokumentere?
Det er vigtigt at dokumentere i forhold til PN medicin, så den gives korrekt og de gange i løbet af dagen som det anvises. Feks Pamol.

Det er oplysninger der kan bruges imellem fælles faggrupper, tværligt og flerfagligt. Det vigtigt der bruge FSIII så alle kan læse og forstå notatet.

Dokumentation er et redskab man anvender til, at vise man har udført opgaven efter anvisning og andre kan tage over, der hvor man slipper. Der er ting, der er vigtige at der følges op på, når der skiftes vagt feks i forhold til hvis en borger er meget syg.

Etik er vigtigt at huske på i dokumentation, da pårørende og borgere kan søge aktindsigt i deres sag.

Man skal være objektiv i sine notater da det gør beskrivelsen mere præcis.

Der findes tlf til dokumentation i udekørende grupper og ipads. På plejecenter er der ipads og computere.

Udfordringer ved, at være elev i forhold til dokumentation, kan være at der ikke er tid til at oplære eleverne i de ting de skal bruge feks en plan, nexus og computer.

De fastansatte er ikke for gode til, at opdatere deres indsatser om borgerne så det kan være svært at være opdateret. Heldigvis kommer der elever ind som kan og det hjælper hele vejen rundt.

# data[].attributes.body
Immun system og feber.

Da Hans har en UVI, har han også
feber.

Da han har diabetes 2, har han også et svækket immunforsvar.

Vi har observeret at Hans føles varm og er tør om munden.

Vi sender en urinprøve til lægen, som ordinerer antibiotika.

SSA dosserer medicinen som skal gives 3 gange om dagen.

SSH skal sørge for at Hans får nok væske, da man skal drikke mere

når man har feber.

Vi fortsætter med væske skemaet.

En person har feber, skal han have 300 ml pr grad over 37gr.

I vores tilfælde, hvor Hans vejer 83 kg, skal han have ca 35 ml ekstra væske pr kg kropsvægt pr døgn, dvs 83 x 35 = 2,905 ml. Derfra udskiller kroppen væske ved cellernes salte og afføring samt aktivitet. Han er i det lave aktivitetsniveau og derved udskiller han ikke meget ved aktivitet.
Skønner han kommer af med ca 1000 ml, dvs 1,9 ml i alt og oveni skal han have 300 ml pr grad af temperatur. Vi siger Hans har 38, 5 så han skal have 450 ml ekstra oveni de 1,9 = 2,35 ml væske pr døgn.

Blodtryk tages 2 gange om dagen, både morgen og aften.

Vi laver et skema, hvor man kan se tmp samt, hvor den er taget, samt tidspunkt på dagen.

Pulsen skal også observeres, evt. ved at lave en RF, som ved normal ligger på 15 i minuttet.

Observationsnotat:

kl. 8.10 meget træt, taler i vildelse. UVI, ændret medicin evt. snak med ass.
Temp målt rektalt 38,5
RF på 21 over 60 sek.
Væske skema udfyldes dagligt
sengetøj skiftet og sat til vask

# data[].attributes.body
FÆLLES GRP. NOTAT:

Vores borger Hans har fået en UVI (også kaldet Cystitis)

ÅRSAG:
En UVI er bakterier i urinen som er kommet pga. evt. dårlig nedre hygiejne eller at borgeren drikker for lidt.
Ældre mennesker har ofte ikke en naturlig tørst og skal opfordres til at drikke.
Hans er også en ældre herre, og da ældre har nedsat immunforsvar kan der være flere faktorer der spiller ind.
Da Hans har kateter er dette nok årsagen da det kræver en ex. god kateter pleje.

FOREBYGGELSE AF UVI:
Vi skal sørge for at Hans får rigeligt med væske, og evt. lave et væske skema i samarbejde med Hans, så vi kan følge med i hvad han får at drikke.
Vi skal sørge for korrekt nedre hygiejne, håndhygiejne og rengøring af kateter.

OBSERVATIONER VED BESØG:
Når vi som SSH kommer ved Hans, vil vi som det første når vi kommer ind til ham kunne lugte om der evt. er en UVI, da urinen kan være meget kraftig og ildelugtende end normalt. Urinen er måske mørkere end normalt.
Hans kan evt. være irritabel eller konfus. Han kan have feber. Hans hud kan være tør og han kan være utilpas.
Hans fortæller måske at han er ofte på toilet, og at han har smerter og det svier ved vandladning.

MÅL OG PLAN:
Vores mål er at kontakte SSA for videre forløb og behandling.

Planen er at der i samarbejde med Hans laves et væske skema, som både Hans og SSH følger op på.

Målet er at Hans ikke får en UVI igen.

Der bliver planlagt hvordan vi får Hans til at drikke noget mere, vi aftaler evt. med Hans om at sætte noget frem til ham inden vi går igen efter de daglige besøg.

Der bliver efter 4 uger evalueret på om det fungerer for Hans, om han får drukket nok, og ikke er i så stor risiko for at få en UVI igen.

OBSERVATIONSNOTAT:
UVI konstateret, ændring i daglig medicin, se en plan.
Væske skema, udfyldes ved besøg
OBS på sårheling, hvis ikke bedring, advis til sygeplejerske for vurdering
Humør ok

# data[].attributes.body
Væske og Urinveje
Vores Borger Hans har fået en UVI

ÅRSAG:

Ældre mennesker har ofte ikke en naturlig tørst og får drukket for lidt, dette gør at man ofte får en UVI.

Når man drikker for lidt, får man ikke skyllet blære godt nok igennem og der kan derved dannes bakterier.

Da Hans har kateter er der også større risiko for UVI, man skal være meget omhyggelig med den nedre hygiejne så der ikke kommer bakterier op i kateteret.

OBSERVATIONER
Når vi som SSH kommer ved Hans, vil vi som det første når vi kommer ind til ham (hvis vi kommer der fast hver dag) kunne lugte om der evt. er en UVI, da urinen kan være meget kraftig og ildelugtende end normalt.

Urinen er måske mørkere end den plejer

Vi ser på hans hud, om den føles tør og spørger ind til hvordan han har det, da man ofte er svimmel og utilpas hvis man får for lidt væske.

Hans kan evt. også bare være mere forvirret/konfus end han plejer, dette kan også være tegn på en UVI.

MÅL OG PLAN
Vores mål er at kontakte SSA for videre forløb og behandling.

Planen er at der i samarbejde med Hans laves et væske skema, som både Hans og SSH følger op på.

Målet er at Hans ikke får en UVI igen.

Der bliver planlagt hvordan vi får Hans til at drikke noget mere, vi aftaler evt. med Hans om at sætte noget frem til ham inden vi går igen efter de daglige besøg.

Der bliver efter 4 uger evalueret på om det fungerer for Hans, om han får drukket nok, og ikke er i så stor risiko for at få en UVI igen.

|   |   | Væskeskema for Hans |   |

| Dato | Klokken | Givet: | ml. | Drukket:
|   |   |   |   |
| 8/4-20 | 07:30 | kaffe | 150 | 150
| 8/4-20 | 08:00 | Saft | 200 | 100
|   |   |   |   |
|   |   |   |   |
|   |   |   |   |
|   |   |   |   |
|   | Ialt |   |   | 250

FOREBYG UVI

Det er vigtigt at vi finder ud af Hans´s vaner, så vi lettere kan hjælpe ham med at få væske nok.

Vi laver et væskeskema sammen med Hans og følger op på om han får drukket nok.

SSH kan evt. sætte drikkevarer frem til Hans, så han nemmere kan huske at han skal drikke.

Det er også vigtigt at SSH sørger for en god nedre hygiejne ved morgenplejen, da dette er meget vigtigt.

Nedre hygiejne ved Hans med kateter:

1.      Sprit hænder, tag handsker på.

2.      Træk forhuden tilbage og vask omkring urinrørsåbningen

3.      Vask kateter fra urinrør og ud

4.      Vask kønsbehåring, pung og sidst endetarmsåbning

5.      Tag handsker af og sprit hænder

OBSERVATIONS NOTAT:
SSH har i dag hos Hans observeret at han var konfus, og ikke kunne samarbejde som vanlig under morgenplejen. Har spurgt ind til hvordan han havde det, og Hans klagede over smerter under vandladning.

Har stixet urinen da den var meget ildelugtende, der var tegn på forhøjede tal, så har sendt en urinprøve til lægen. Forventer svar senere i dag, så behandling kan sættes i gang hurtigst muligt. AV (aften vagt) skal være obs. på dette.