# data[].attributes.attachment_caption
El moviment obrer d'Espanya s'inicia a Catalunya entre 1830-1840, encara que va ser durant el Sexenni Democràtic quan realment es va iniciar amb la Fundació de 

# data[].attributes.headline
SEP 26, 1840. PRIMER SINDICAT DE TREBALLADORS

# data[].attributes.subject
SEP 26, 1840. PRIMER SINDICAT DE TREBALLADORS

# data[].attributes.body
A Catalunya, es van produir els primers conflictes entre obrers i patrons arran d'això els obrers consideren necessari crear una associació per a defensar els seus interessos laborals creant així el primer sindicat (societat de resistència) anomenat Associació de Teixidors de Barcelona.

# data[].attributes.body
També va tenir lloc a Catalunya, ja que era el principal centre industrial espanyol (majoritàriament tèxtil). Es considera la primera vaga general a Espanya.
Els obrers reivindicaven la lliure associació, la reducció de la jornada laboral i l'increment de salaris
El poder polític i econòmic va respondre amb la militarització del país.

# data[].attributes.body
Es va reunir el primer Congrés Obrer en 1868 a Catalunya celebrat després del triomf de la Revolució Gloriosa, que en reconèixer per primera vegada la llibertat d'associació va posar fi, momentàniament, a les persecucions i prohibicions que havia sofert l'obrerisme.

# data[].attributes.headline
1873. PROHIBICIÓ TREBALL A MENORS 10 ANYS

# data[].attributes.subject
1873. PROHIBICIÓ TREBALL A MENORS 10 ANYS

# data[].attributes.body
Prohibeixen treballar a menors de 10 anys

# data[].attributes.body
El Partit Socialista es va fundar clandestinament a Madrid al voltant d'un grup d'intel·lectuals i obrers, fonamentalment tipògrafs, encapçalats per Pablo Iglesias.
PSOE va ser un d'aquests partits socialistes creats a Europa, per a expressar interessos i drets de les noves classes treballadores a conseqüència de la revolució industrial.

# data[].attributes.headline
MAY 1, 1886. DIA INTERNACIONAL DELS TREBALLADORS

# data[].attributes.subject
MAY 1, 1886. DIA INTERNACIONAL DELS TREBALLADORS

# data[].attributes.body
Cada 1 de Maig homenatgem els sindicalistes anarquistes que van ser executats als Estats Units durant les jornades de lluita per a aconseguir la jornada laboral de 8 hores, que van tenir el seu origen en la vaga iniciada l'1 de maig de 1886.

# data[].attributes.headline
AGOST 12, 1888. UNIÓ GENERAL DE TREBALLADORS

# data[].attributes.subject
AGOST 12, 1888. UNIÓ GENERAL DE TREBALLADORS

# data[].attributes.body
UGT és una organització sindical obrera espanyola fundada en el Congrés Obrer de Barcelona en 1888 a les mans de 26 representants de 44 societats d'oficis.
En aquesta reunió Pablo Iglesias Posee va proposar el nom d'aquesta organització obrera i va elegir com a president a Antonio García Quejido; defensaven la jornada laboral de 8 hores i salaris mínims.

# data[].attributes.body
El Codi Civil d'Espanya és el document legal que regula les matèries jurídiques civils de caràcter comú a Espanya. La seva aparició va ser tardana ja que va haver-hi desavinences sociopolítiques, religioses i territorials.
Avui dia continua vigent amb diverses modificacions.

# data[].attributes.headline
MAR 13, 1900. LLEI SOBRE EL TREBALL DE MENORS I EL DESCANS PER LACTÀNCIA I POST PART

# data[].attributes.subject
MAR 13, 1900. LLEI SOBRE EL TREBALL DE MENORS I EL DESCANS PER LACTÀNCIA I POST PART

# data[].attributes.body
- Els menors de 10 anys no podran treballar.
- Prohibit el treball nocturn a menors de 14 anys. -Prohibit el treball a dones durant les 3 setmanes posteriors del part. -Es permet 1 hora diària laboral per a alletar al fill/a.

# data[].attributes.headline
MARÇ 3, 1904. LLEI DEL DESCANS DOMINICAL

# data[].attributes.subject
MARÇ 3, 1904. LLEI DEL DESCANS DOMINICAL

# data[].attributes.body
La prohibició de no treballar els diumenges es va aprovar durant el Govern d'Antonio Maura amb l'oposició d'empresaris i alguns treballadors.
La llei es va aprovar el 3 de Març de 1904 però va entrar en vigor l'11 de setembre d'aquest any.

# data[].attributes.headline
FEB 27, 1908. INSTITUT NACIONAL DE PREVISIÓ

# data[].attributes.subject
FEB 27, 1908. INSTITUT NACIONAL DE PREVISIÓ

# data[].attributes.body
La seva finalitat era difondre i inculcar la previsió popular, especialment la realitzada en forma de pensions de retir
És l'organisme gestor de major entitat i més llarga vida (1908-1978) que ha conegut el nostre règim d'assegurances socials, precedent sense el qual el nostre actual Sistema de Seguretat Social resultaria inconcebible.

# data[].attributes.body
Va ser una Llei aprovada durant el Govern de Maura (partit conservador) que va reconèixer la vaga per motius professionals i va establir terminis de preavís i sancions per als infractors, garantint la llibertat de treball dels no vaguistes.

# data[].attributes.body
A causa de la incorporació massiva de la dona (considerada sexe feble) al món laboral, es van replantejar algunes demandes ja que tenien unes llarguíssimes i dures jornades de treball.
Els llocs de treball on es venguin articles al públic o es presti algun servei relacionat amb ell per dones ocupades, i en els locals annexos, serà obligatori per a l'amo o el seu representant particular o Companyia tenir disposat un seient per a cadascuna d'aquelles.

# data[].attributes.headline
ABRIL 3,  1919. APROVACIÓ JORNADA LABORAL 8 HORES

# data[].attributes.subject
ABRIL 3,  1919. APROVACIÓ JORNADA LABORAL 8 HORES

# data[].attributes.body
La vaga dels treballadors de "La Canadenca" de Barcelona, amb la qual van paralitzar la capital catalana va ser la precursora que Espanya es convertís en un dels primers països a instaurar la jornada laboral de 8 hores.
El 3 d'abril de 1919 el president del Govern espanyol, Álvaro Figueroa, va signar el decret que va fixar com a màxima la jornada laboral de 8 hores que pretenia fer els horaris més eficients i flexibles i adaptar-los a les necessitats socials

# data[].attributes.body
La seva Constitució va ser elaborada entre gener i abril de 1919 per una Comissió del Treball establerta per la Conferència de Pau impulsada per consideracions sobre seguretat, humanitàries, polítiques i econòmiques. Tracta els següents temes:
-Les hores de treball en la indústria.
-La desocupació.
-La protecció a la maternitat.
-El treball nocturn de les dones i dels nens.
-L'edat mínima per al treball en la indústria.

# data[].attributes.headline
MAY 8, 1920. MINISTERI DE TREBALL, MIGRACIONS I SEGURETAT SOCIAL

# data[].attributes.subject
MAY 8, 1920. MINISTERI DE TREBALL, MIGRACIONS I SEGURETAT SOCIAL

# data[].attributes.body
El Ministeri de Treball, Migracions i Seguretat Social (*MITRAMISS) d'Espanya va ser un departament ministerial amb competències en relacions laborals, d'ocupació i de Seguretat Social, així com del desenvolupament de la política del Govern en matèria d'estrangeria, immigració i emigració. Va existir en la XII i XIII legislatures.

# data[].attributes.headline
DECEMBRE 26, 1926. CREACIÓ DE L'ORGANITZACIÓ CORPORATIVA NACIONAL

# data[].attributes.subject
DECEMBRE 26, 1926. CREACIÓ DE L'ORGANITZACIÓ CORPORATIVA NACIONAL

# data[].attributes.body
Va ser una institució de l'Estat espanyol creada al novembre de 1926 per la Dictadura de Primo de Rivera per a regular les relacions laborals i les condicions de treball.
Es pretenia que la OCN fos una alternativa al liberalisme i socialisme. La OCN estava formada per 5 representants dels treballadors i 5 dels empresaris de cada ofici presidits per un representant del govern, que havien d'acordar les Bases de Treball, a les quals s'havien d'adaptar els contractes de treball.

# data[].attributes.body
Va ser aprovada el 9 de desembre de 1931 per les Corts Constituents, després de les eleccions generals espanyoles de 1931 que van seguir a la proclamació de la Segona República, i va estar vigent fins al final de la guerra civil en 1939.

# data[].attributes.body
Régimen político instaurado por segunda vez en España denominada así para diferenciarla de la Primera República Española. Esta Segunda República Española fue elegida de forma pacífica y democrática siendo proclamada el 14 de abril de 1931, sustituyendo a la monarquía de Alfonso XIII y perdurable hasta el año 1936.

# data[].attributes.attachment_caption
El general Francisco Franco va començar l'assalt al poder amb una revolta militar al juliol de 1936 contra la Segona República i ho va culminar a l'abril de 19

# data[].attributes.body
Una de les 7 Lleis Franquistes, elaborada i aprovada en 1938 abans de la terminació de la Guerra Civil a imitació de la Carta del Lavoro promulgada per la Itàlia feixista amb la finalitat de definir el seu pensament en l'econòmic-social.
Entre els seus principals punts aquesta la regulació de la jornada laboral i el descans; la creació de la Magistratura del Treball i els sindicats verticals, que són aquells que agrupaven per igual a patrons i obrers tots dos subordinats a les decisions de l'Estat

# data[].attributes.headline
1939. ES PROHIBEIXEN I PERSEGUEIXEN ELS SINDICATS OBRERS

# data[].attributes.subject
1939. ES PROHIBEIXEN I PERSEGUEIXEN ELS SINDICATS OBRERS

# data[].attributes.body
Tots els moviments obrers i partits polítics se submergeixen en l'exili i la clandestinitat. Les seves activitats van formar part de l'oposició al franquisme.
L'Estat regulava a través del Ministeri de Treball les condicions a les quals s'havien d'ajustar les relacions laborals, en les quals podien intervenir els patrons adaptant la reglamentació del ram a les característiques específiques de l'empresa.

# data[].attributes.body
Conté disposicions sobre els requisits del contracte de treball: salari, obligacions i dret del treballador i de l'empresari.

# data[].attributes.headline
1958. ES RECUPERA LA LLIBERTAT SINDICAL I EL DRET A AFILIACIÓ

# data[].attributes.subject
1958. ES RECUPERA LA LLIBERTAT SINDICAL I EL DRET A AFILIACIÓ

# data[].attributes.body
El régimen de Franco promulgó la famosa Ley de Convenios Colectivos Sindicales que rompía el monopolio del gobierno a la hora de fijar las condiciones laborales, existente bajo el periodo de autarquía. Esta ley sentó una de las bases para la liberalización de la economía bajo el Plan de Estabilización.

# data[].attributes.headline
MARÇ 14, 1980. ESTATUT DELS TREBALLADORS

# data[].attributes.subject
MARÇ 14, 1980. ESTATUT DELS TREBALLADORS

# data[].attributes.body
Va ser aprovat i publicat en el Butlletí Oficial de l'Estat el 14 de març de 1980.
-Tots els espanyols tenen el deure de treballar i el dret al treball, a la lliure elecció de professió o ofici, a la promoció a través del treball i a una remuneració suficient per a satisfer les seves necessitats i les de la seva família, sense que en cap cas pugui fer-se discriminació per raó de sexe.

# data[].attributes.body
La reforma implanta un acomiadament més barat procedent a priori; dona més facilitats per a canviar jornades, torns, funcions i salaris; possibilita els acomiadaments col·lectius en les administracions i empreses públiques, incentiva la contractació indefinida i introdueix un contracte específic per a pimes i emprenedors.

# data[].attributes.headline
AGOST 11, 1995. PREVENCIÓ RISCOS LABORALS

# data[].attributes.subject
AGOST 11, 1995. PREVENCIÓ RISCOS LABORALS

# data[].attributes.body
La prevenció de Riscos Laborals determina les garanties i responsabilitats per a establir un adequat nivell de protecció de salut dels treballadors enfront dels riscos derivats de les condicions de treball.