# data[].attributes.body
1. Hvilke observationsskemaer kende I til?

2. Hvad bruges TOBS og TOKS til og hvordan?

3. Hvad skal du som SSA bruge observationsskemaerne til? Og hvad med scoren vs. din/jeres kritiske sans?

# data[].attributes.body
Hvilke observationsskemaer kender I til?

# data[].attributes.body
Hvad bruges TOBS og TOKS til og hvordan?

# data[].attributes.body
Hvad skal du som SSA bruge observationsskemaerne til? Og hvad med scoren vs. din/jeres kritiske sans?

# data[].attributes.body
1. Kildekritik
Med udgangspunkt i figur 6.7 hvad tænker I om begreberne troværdighed, objektivitet, præcision og relevans ift. den information og viden I som SSA skal tilegne jer selv og videregive til borgerne/patienterne.

2. Søgemaskiner
Find en søgemaskine som kunne være relevant for jeres arbejde som SSA og argumentér, hvorfor denne er god at anvende - brug begreberne troværdighed, objektivitet, præcision og relevans.

3. Telemedicinske løsninger

Find en telemedicinsk løsning. over, hvad fordelene kunne være ved denne telemedicinske løsning.

Tænk herefter over ulemperne.

Hvilke digitale redskaber har I arbejdet med? Nogen I kunne undvære eller nogen I kunne ønske jer?

# data[].attributes.body
Kildekritik
Med udgangspunkt i figur 6.7 hvad tænker I om begreberne troværdighed, objektivitet, præcision og relevans ift. den information og viden I som SSA skal tilegne jer selv og videregive til borgerne/patienterne.

# data[].attributes.body
Søgemaskiner
Find en søgemaskine som kunne være relevant for jeres arbejde som SSA og argumentér, hvorfor denne er god at anvende - brug begreberne troværdighed, objektivitet, præcision og relevans.

# data[].attributes.body
Telemedicinske løsninger

Find en telemedicinsk løsning. Lav et mindmap i studietube (https://www.mindmeister.com/folders) over, hvad fordelene kunne være ved denne telemedicinske løsning.

Tænk herefter over ulemperne

Hvilke digitale redskaber har I arbejdet med? Nogen I kunne undvære eller nogen I kunne ønske jer?

# data[].attributes.body
1. Hvorfor tror I, at der tales så meget om kvalitetssikring i Sundhedsvæsenet? Og hvad forbinder I med "kvalitet i sundhedsvæsenet"? Tag udgangspunkt i figur 2.1 på side 34 i KU-bogen.

1. Hvad er det sundhedsfaglige og politiske perspektiv?

2. Tror I, at kvalitetssikring er noget borgeren/patienten tænker meget på, altså brugerperspektivet? Prøv at sætte jer i den ældre medicinske borgers sted, hvis vedkommende bor på plejehjem. Tænk på samme borger, men i stedet fra en pårørendes perspektiv. Hvad er så jeres tanker?

3. Hvad betyder "Best Practice" og hvilket indsatsområde s. 36-38 synes I giver mest mening i jeres kommende arbejde?

4. Hvis mere tid: Det nationale kvalitetsprogram indeholder ud over de nationale kvalitetsmål også lærings- og kvalitetsteam. Hvad tænker I at dette er, og hvordan kan I blive påvirket af dette i jeres arbejde som SSA? https://kvalitetsteams.dk/laerings-og-kvalitetsteams

# data[].attributes.body
Hvorfor tror I, at der tales så meget om kvalitetssikring i Sundhedsvæsenet? Og hvad forbinder I med "kvalitet i sundhedsvæsenet"? Tag udgangspunkt i figur 2.1 på side 34 i KU-bogen.

# data[].attributes.body
Hvad er det sundhedsfaglige og politiske perspektiv?

Det sundhedsfaglige perspektiv repræsenterer sundhedsprofessionernes (dvs. sygeplejersker, læ- ger, ergoterapeuter, fysioterapeuter) perspektiv på kvalitet.

Det Politiske perspektiv her handler det oftest om rammerne og de resurser, der er tilstede, og at der skal være resurser nok til , at borgerne kan få flest mulige ydelser. Det betyder, at kvaliteten i dette perspektiv kan handle om, at borgerne har lige adgang til de ydelser, der leveres, eller at borgerne er tilfreds med den behandling, de har fået.

# data[].attributes.body
Tror I, at kvalitetssikring er noget borgeren/patienten tænker meget på, altså brugerperspektivet? Prøv at sætte jer i den ældre medicinske borgers sted, hvis vedkommende bor på plejehjem. Tænk på samme borger, men i stedet fra en pårørendes perspektiv. Hvad er så jeres tanker?

# data[].attributes.body
Hvad betyder "Best Practice" og hvilket indsatsområde s. 36-38 synes I giver mest mening i jeres kommende arbejde?

"Best practice" inden for sygepleje refererer til de mest effektive og evidensbaserede metoder, tilgange og retningslinjer, der bruges til at levere høj kvalitet af pleje til patienter.

Så skal det være "God Ledelse i sundhedsvæsnet"

# data[].attributes.body
Hvis mere tid: Det nationale kvalitetsprogram indeholder ud over de nationale kvalitetsmål også lærings- og kvalitetsteam. Hvad tænker I at dette er, og hvordan kan I blive påvirket af dette i jeres arbejde som SSA? https://kvalitetsteams.dk/laerings-og-kvalitetsteams

# data[].attributes.body
Som SSA har I behov for at søge viden om sygdomme og andre informationer. Derfor er der et behov for at I kan forholde jer kritisk til de kilder og informationer I fremsøger.

Brug spørgsmålene fra figur 6.7 i bogen, som også ses her.
Brug jeres sunde fornuft.

# data[].attributes.body
Vi har arbejdet med Triageringsskemaet, som det er udformet i Odense kommune og har arbejdet med det på Triageringsmøder og i Nexus.

Derudover har vi erfaring med blandt andet TOBS, væskeskemaer, vejning og Bristol.

Vi har kendskab til andre udformninger af Triageringsskemaet, smerteskala, TOKS, ABCDE, UCLA 3, CAM

# data[].attributes.body
Vi tænker at det er nogle gode begreber at bruge når man arbejder kildekritisk. Man kommer hele vejen rundt i en analyse.

Vi har talt om hvor vigtigt det er at vide hvilken genre man læser (artikel, rapport, debatoplæg, ...), hvem afsenderen / forfatteren er (fagperson, patient, pårørende, politikker, ...), hvor er det udgivet og hvem står bag (BT eller fagblad, sundhedsstyrelsen eller "Fithelsefyr.dk"?), når man kigger på troværdigheden.

Man skal hele tiden sammenholde de 4 begreber, for en pårørende kan sagtens udtale sig troværdigt om oplevelsen af at være pårørende, blot man husker på at den enkeltes oplevelse ikke kan generaliseres til at gælde alle pårørende og at man for at undersøge om det er en generel oplevelse har brug for en mere omfattende undersøgelse end en enkelt person udtalelse, men en pårørendes udtalelse i forbindelse med en sygdom er fx ikke en lægefaglig vurdering og man bliver nødt til at forholde sig til om den der udtaler sig også er den der har viden på det område som personen udtaler sig. Samtidig skal man sammenholde troværdigheden med relevans. Er det jeg læser overhovedet relevant; er det det rigtige emne i forhold til det du søger, den rigtige vinkel på emnet, osv.
Under "relevans" er det også vigtigt at få nævnt at man sagtens kan få googlet sig til ældre anbefalinger fra helt troværdige kilder ... den information / den viden man får kan så bare være forældet.
Objektivitet
Man kigger også på kildens objektivitet. På: Hvorfor? Hvad er formålet? Hvad er afsenderens intentioner?
Er det en forening der skal vise at de gør noget for deres medlemmer, et helsefirma eller lign. der skal tjene penge, hvem finansierer mediet det udkommer i?

Som sundhedsfagligmedarbejder skal man huske at det kun er kilder og information der er blåstemplet af staten (sundhedsstyrelsen, fødevarestyrelsen, SSI,... ) der er holdbare som retningslinjer, anbefalinger og lign.

Man kan finde udmærket information på fx patientforeningers hjemmesider, men det er ikke 100 % sikkert at al information man finder her er godkendt / valideret af fx sundhedsstyrelsen.

Og "fithelsefyr.dk" kan indimellem have ret - og dele information helt i tråd med fx fødevarestyrelsens anbefalinger - det gør dog ikke "fithelsefyr.dk" til en troværdig kilde!

Man kan også få meget god og interessant viden igennem fx fagartikler men det er heller ikke ensbetydende med at det er viden man bør handle på.  Fagartikler, rapporter og for den sagsskyld debatartikler er gode til at skærpe ens nysgerrighed og udvide ens horisont - men det er langt fra sikkert at det, selvom det fx er en fagartikel, lever op til de krav, der stilles for at det kan anvendes som retningslinjer eller anbefalinger.

Det er (selvfølgelig) også vigtigt at lægge mærke til "præcision": Kan man verificere henvisninger, kilder, finde udgiver / afsender, ...? Fremgår det hvem der er afsender, hvem der står bag, er det tydeligt hvilken genre der er tale om (er det her en artikel eller en (skjult) annonce), er der henvisninger til kilder og kan man verificere dem - Hvis "fithelsefyr.dk" henviser til en udenlandsk artikel i noget der umiddelbart ligner et fagblad, har man så de fornødne oplysninger og den fornødne tid / kompetencer til at gennemskue om det er en reel fagartikel, der enten 1. kan vække ens nysgerrighed ( det er en spændende vinkel som jeg gerne vil følge udviklingen af) eller 2. kan jeg kontrollere at det " er godkendt viden / et godkendt forskningsresultat" i Danmark?

Vi har talt om hvordan de 4 begreber hænger sammen og griber ind over hinanden og hvordan de kan bruges til at komme hele vejen rundt, når man arbejder med kildekritik og bruges som en tjekliste.

# data[].attributes.body
I hjemmeplejen har triage typisk tre farver, grøn, gul og rød, ... For at udvikle kvaliteten af triageringen arbejder flere kommuner med fem farver.

# data[].attributes.body
DEPT: Danish Emergency Process Triage

# data[].attributes.body
TOBS score 0:
Gentag efter skøn.

TOBS score 1-2:
Undersøg urin, evt. blodsukker. Vurder borgerens indtagelse af væske. Vurder, om borgeren har fået sin medicin, evt. ny medicin. Er der øget behov for tilsyn? Evt. telefonisk kontakt til egen læge. Laboratorieprøver? Hvis borgeren ikke konfereres med læge, skal værdierne måles igen efter senest 8 timer.

TOBS score 3-4 eller enkeltværdier på 2 eller 3:
Som ved 1-2 og altid telefonisk kontakt med læge. Overvej mulighed for aflastnings- eller akutplads.

TOBS score på 5 eller over:
Telefonisk kontakt med læge og anmodning om lægebesøg.
Kilde: Sundhed.dk

# data[].attributes.headline
Opsporing af ensomhed og social isolation

# data[].attributes.subject
Opsporing af ensomhed og social isolation

# data[].attributes.body
UCLA 3
Redskabet består af tre spørgsmål, hvor der indirekte spørges ind til ensomhed og social isolati-

on:

1. Hvor ofte føler du dig isoleret fra andre?

2. Hvor ofte føler du, at du savner nogen at være sammen med?

3. Hvor ofte føler du dig holdt udenfor?

Svarkategorierne til spørgsmålene er delt op efter sjældent (1), en gang i mellem (2) og ofte (3).

Der kan scores mellem 3 og 9 point. Jo højere score, desto højere grad af ensomhed og/eller so-

cial isolation.

# data[].attributes.body
CAM SKEMA (Confusion Assessment Method) TIL ANVENDELSE VED TIDLIG OPSPORING AF DELIR

# data[].attributes.body
TOBS bruges til tidlig opsporing af begyndende sygdom.
Ved behov for tætte observationer af en borgers vitale værdier for opsporing af begyndende sygdom måles der vitale værdier og  resultater sammenlignes med TOBS skema og der udregnes en score på hver parameter og en sammenlagt score.
Der er udarbejdet retningslinjer for samlet score og enkeltværdier på 2 eller 3.

# data[].attributes.body
TOBS score 0:
Gentag efter skøn.

TOBS score 1-2:
Undersøg urin, evt. blodsukker. Vurder borgerens indtagelse af væske. Vurder, om borgeren har fået sin medicin, evt. ny medicin. Er der øget behov for tilsyn? Evt. telefonisk kontakt til egen læge. Laboratorieprøver? Hvis borgeren ikke konfereres med læge, skal værdierne måles igen efter senest 8 timer.

TOBS score 3-4 eller enkeltværdier på 2 eller 3:
Som ved 1-2 og altid telefonisk kontakt med læge. Overvej mulighed for aflastnings- eller akutplads.

TOBS score på 5 eller over:
Telefonisk kontakt med læge og anmodning om lægebesøg.
Kilde: Sundhed.dk

# data[].attributes.body
TOKS bruges til tidlig opsporing og behandling af kritisk sygdom. Indlagte patienter får systematisk målt vitale værdier, målte værdier sammenholdes med TOKS skema og der reageres / handles ud fra retningslinjer. På mange måder foregår det på samme måde som ved TOBS, men læg mærke til at der ikke scores ens i de to skemaer (fx hvis temperaturen er 38, så scores der 1 i TOBS og 0 i TOKS). Derudover er retningslinjerne for reaktioner på den samlede score forskellig, da der for TOBS er tale om tidlig opsporing af begyndende sygdom og for TOKS tidlig opsporing af kritisk sygdom.

# data[].attributes.body
Som SSA bruger man observationsskemaer i forbindelse med observation og dokumentation / kommunikation.

De forskellige observationsskemaer hviler på et empirisk grundlag, er godkendte af de danske myndigheder og standardiserede. Det vil sige at der er et videnskabeligt belæg for at bruge dem og de er godkendte og standardiserede (dvs. at vi er enige om hvilke redskaber vi bruger og ved hvad de betyder / henviser til).

Det vil fx sige at hvis der hos en borger skal føres et afføringsskema, så er vi enige om at det er Bristolskalaen vi bruger, vi ved hvad de forskellige typer betyder (hvis der fx i en dokumentation står "Type 2 på Bristolskalaen"), vi ved hvordan vi skal reagere og vi kan tale med kollegaer og andre sundhedspersoner ud fra et fælles grundlag, hvor vi dermed minimerer risikoen for misforståelser.

Observationsskemaer er redskaber, der hjælper os med kommunikationen, de kvalitetssikrer i den forstand at de minimerer misforståelser, de sikrer objektivitet:  Fx "Type 2 på Bristolskalaen" vs. "Jeg synes, det så ud som om, at borger havde lidt hård mave" eller "hans vejrtrækning var langsom" vs. "respirationsfrekvens ..." og udstikker retningslinjer.

Retningslinjer er gode at have og de skal overholdes. Står der "Undersøg urin, evt. blodsukker. Vurder borgerens indtagelse af væske. Vurder, om borgeren har fået sin medicin, evt. ny medicin. Er der øget behov for tilsyn? Evt. telefonisk kontakt til egen læge. Laboratorieprøver? Hvis borgeren ikke konfereres med læge, skal værdierne måles igen efter senest 8 timer." i retningslinjerne ved TOBS score 1-2, så skal man reagere og man skal vurdere som der står i retningslinjerne. Men (!) det er jo ikke ensbetydende med at man ikke skal bruge sit sygeplejefaglige skøn / ikke skal forholde sig til andet end hvad der står i skemaet. Fx hvis en borger score 0 i TOBS men klager over svie ved urinladning - så skal man jo stadig reagere og undersøge urin.

Skemaerne er gode men de indfanger ikke alt, de er standardiserede værktøjer, som man af alle de gode grunde der er til det, skal bruge! - og samtidig være opmærksom på at de netop ikke indfanger alt, de må ikke blive en sovepude (hvis alt er godt ifølge skemaet, så er alt godt) men netop betragtes som de gode redskaber de er.

# data[].attributes.headline
Scoringssystem til tidlig opsporing af kritisk sygdom kan fejle

# data[].attributes.subject
Scoringssystem til tidlig opsporing af kritisk sygdom kan fejle

# data[].attributes.body
Artiklen er fra 2016
Men er et eksempel på hvordan et redskab (som TOKS) ikke fanger alting og skal bruges med omtanke. Det vil sige at det skal bruges efter gældende retningslinjer og der skal reageres ud fra gældende retningslinjer - men at alt ikke nødvendigvis er godt bare fordi alarmklokkerne på et skema ikke ringer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mobilt akutteam (MAT)-scorekort er et nyt redskab til tidlig opsporing af kritisk sygdom (TOKS). Ved indlæggelsen tildeles patienterne et observationsskema, hvorpå plejepersonalet dagligt registrerer følgende vitalparametre: respirationsfrekvens, puls, blodtryk, temperatur, iltsaturation og bevidsthedsniveau [1]. Denne observation omregnes til en score, der efterfølges af en forudbestemt beslutningsalgoritme ( ).

Her præsenteres en sygehistorie, hvor en TOKS-score på 3 normaliseres til 0 under fire dages indlæggelse, mens der hos patienten udvikledes en livstruende postoperativ komplikation efter elektiv hjerte-kirurgi.

SYGEHISTORIE

En 57-årig tidligere rask mand fik foretaget en ukompliceret aortaklapsubstitution. Det umiddelbare postoperative forløb var præget af kortvarig atrieflimren, let forhøjet serumkreatininniveau og pleuraekssudat.

Ved overflytning til hjemsygehuset blev TOKS-scoren vurderet til 3. Fire dage efter overflytningen var TOKS-scoren 0, og patienten blev udskrevet til hjemmet.

Den efterfølgende dag henvendte han sig til sygehuset pga. åndenød og almen utilpashed. En røntgenundersøgelse af thorax viste ectasia cordis, hvorfor den diuretiske behandling blev øget fra 40 til 80 mg furosemid/døgn, og patienten blev udskrevet efter halvanden times observation. Den følgende nat vågnede han med udtalt åndenød. Om morgenen (på den 11. postoperative dag) blev han tilset af en hjemmesygeplejerske, som kontaktede sygehuset, da han var alment utilpas og klagede over smerter i nakke og venstre skulder. Ved ankomsten til syge-huset var patienten klamtsvedende og havde et nærbesvimelsestilfælde. TOKS-scoren blev på dette tidspunkt vurderet til 1.

Der blev ca. fem timer senere udført ekkokardiografi, som viste et stort perikardieekssudat, der ved perikardiecentese blev målt til 1.100 ml ( ).

DISKUSSION

Formålet med TOKS-scoren er tidlig opsporing og behandling af kritisk sygdom [2]. Dette er et vigtigt område, som har manglet opmærksomhed, og der ligger et stort potentiale i en systematisk indsats på området. Denne sygehistorie henleder imidlertid fokus på, at der i særlige situationer kræves speciel opmærksomhed på komplikationer, som ikke kan forventes afdækket af en TOKS-score. Det fremgår af ovenstående, at den omtalte patient ved anden genindlæggelse blev vurderet til en TOKS-score på 1, selvom der reelt var et akut behandlingsbehov. Således anskueliggøres det, at TOKS ikke afspejlede graden af kritisk sygdom hos denne patient.

Atrieflimren, stigende kreatininniveau og pleuraekssudat i det tidlige forløb efter hjertekirurgi er faresignaler, og sammenholdt med vedvarende klager over åndenød bør perikardieekssudat sammen med andre behandlingskrævende komplikationer indgå i de diagnostiske overvejelser og lede til adækvat diagnostik.

En mulig tilføjelse til den aktuelle case og måske TOKS-protokollen generelt kunne være indførelse af bedside ultralydscreening af alle postoperative hjertepatienter, der har åndenød. Ultralydskanning er den eneste billeddannende metode, der kan benyttes i realtid i forbindelse med den kliniske evaluering. Herved opnås vigtige dynamiske informationer om hjertets morfologi, funktion og patologi. Inden for hjerte-lunge-området findes der fokuserede protokoller, som netop er velegnede til at besvare simple, dikotone spørgsmål såsom tilstedeværelse eller fravær af perikardieekssudat. Fokuseret hjerte-lunge-ultralyd-skanning kan endog udføres med patienten i siddende stilling og med meget begrænset tidsforbrug [3, 4].

Et alternativt supplement kunne være en funktionel test, hvor patientens respons på fysisk aktivitet som f.eks. trappegang blev kvantificeret. Vi forudser dog, at mange patienter ikke vil kunne deltage i en sådan test, ligesom resultatet ofte vil være svært at tolke.

Forløbet er et godt eksempel på, at standardiserede scoringssystemer er vanskelige at applicere på store, inhomogene patientpopulationer. Vi vil advokere for, at man overvejer, hvor og hvornår standardscoresystemer anvendes, eller at der udfærdiges differentierede beslutningsalgoritmer, som skal optimere systemernes følsomhed hos særlige patientkategorier. Det kan overvejes, om fokuseret ultralydskanning skal indgå som supplement til airway, breathing, circulation, disability, exposure (ABCDE)-vurderingen, hvilket er i overensstemmelse med stigende videnskabelig evidens og [5] teknologisk udvikling på området. Dette er helt i tråd med de uddannelsesmæssige tiltag her i landet. F.eks. er det i Region Midtjylland og Region Nordjylland besluttet, at alle læger i hoveduddannelse i anæstesiologi skal gennemgå et kursus i fokuseret hjerteultralydskanning. Både ved Københavns, Syddansk og Aarhus Universiteter er man begyndt at undervise de medicinske studenter i praktisk ultralyd.

src="/LF/images_ufl/ufl_bla.gif">
Erik Sloth, Anæstesiologisk-intensiv afdeling, Aarhus Universitets-hospital, Brendstrupgaardsvej 100, 8200 Aarhus N. E-mail: sloth@dadlnet.dk

ANTAGET: 21. september 2012

INTERESSEKONFLIKTER: Forfatternes ICMJE-formularer er tilgængelige sammen med artiklen på Ugeskriftet.dk

1. Bruun K, Nielsen E. Tidlig opsporing af kritisk sygdom. Tidsskrift for Dansk Sundhedsvæsen 2009:131-3.

2. Bunkenborg G, Petersen JA, Lund C. Mobilt akutteam. Ugeskr Læger 2008;170:2661-3.

3. Frederiksen CA, Knudsen L, Juhl-Olsen P et al. Focus-assessed transthoracic echocardiography in the sitting position: two life-saving cases. Acta Anaesthesio l Scand 2011;55:126-9.

4. Jensen MB, Sloth E. Transtorakal ultralyd: en nødvendig standard inden for intensiv, akut og præhospital medicin. Ugeskr Læger 2006;168:4393-6.

5. Mjolstad OC, Dalen H, Graven T et al. Routinely adding ultrasound examinations by pocket-sized ultrasound devices improves inpatient diagnostics in a medical department. Eur J Intern Med 2012;23:185-91.

# data[].attributes.attachment_link.title
Scoringssystem til tidlig opsporing af kritisk sygdom kan fejle

# data[].attributes.attachment_link.description
Mobilt akutteam (MAT)-scorekort er et nyt redskab til tidlig opsporing af kritisk sygdom (TOKS). Ved indlæggelsen tildeles patienterne et observationsskema, hvorpå plejepersonalet dagligt registrerer følgende vitalparametre: respirationsfrekvens, puls, blodtryk, temperatur, iltsaturation og bevidsthedsniveau [1]. Denne observation omregnes til en score, der efterfølges af en forudbestemt beslutningsalgoritme ( ).

# data[].attributes.body
Artikel fra 2016
En lille artikel om standardisering, fællessprog, systematisk handling, lokal implementering, uventede symptomer og det kliniske skøn.

"...ligesom at man skal tilpasse standardiseringerne til den enkelte afdeling, skal man også bruge sit kliniske skøn og have øje for den enkelte patient."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bip, bip, bip. Pulsslag med en frekvens på 82 høres i en fast rytme fra monitoren, der hænger på væggen bag sengen. En blodtryksmålermanchet er spændt fast om patientens arm, og en iltmåler sidder på pegefingeren. Ved siden af står sygeplejerske Mette Riisberg Evald og noterer værdierne i den elektroniske patientjournal (EPJ) via en bærbar computer.

Hun er kvalitetskoordinator og står for patientsikkerheden på Fælles Akutafdeling (FAA) på Aarhus Universitetshospital (AUH).

"Det her er jo kun en lille del af TOKS-redskabet. Det vigtigste er refleksionen og den systematiske handling på den totale TOKS-score," forklarer hun hurtigt.

Når Mette Riisberg Evald står ved sengekanten og måler vitalparametre på patienten, er det blot det første skridt i processen for Tidlig Opsporing af akut opstået Kritisk Sygdom, i daglig tale på FAA, AUH, kaldet TOKS. Observation og måling af vitalparametre er sat i system.

Når Mette Riisberg Evald taster patientens vitalparametre ind, kan et grafisk skema illustrere, at hverken puls eller blodtryk ligger uden for normalen, og de får derfor hver en score på nul. Når patienten ligger på FAA, betyder det, at patienten fortsat skal have målt værdier tre gange i døgnet.

Patienten er, inden Mette Riisbergs observation, blevet vurderet af en læge, der har ordineret, hvor højt patientens totale TOKS-score må ligge, og hvor hyppigt patienten skal have målt værdier.

"Vi kan f.eks. have Ruth, der skal have målt vitalparametre seks gange i døgnet, og som maksimalt må have en total TOKS-score på 3. Jeg vil helt systematisk måle vitalparametre hver fjerde time, medmindre patienten frembyder uventede symptomer, eller jeg med mit kliniske skøn vurderer, at der er brug for at måle patientens vitalparametre her og nu.

Hvis så patientens totale TOKS-score er fire, kontakter jeg en læge, som kommer og tilser patienten. Patientens kliniske tilstand bliver lægefagligt vurderet, og eventuelle tilføjelser til igangværende behandling iværksættes."

Standardisering skaber fælles sprog

Observationssystemet og den standardiserede beslutningsstøtte, der skal sikre tidlig opsporing af kritisk sygdom, er blevet en del af det fælles sprog på afdelingen, fortæller Mette Riisberg Evald:

"Til forskel for tidligere så er der sket en standardisering, alle kender redskabet, alle kender algoritmen, og alle taler det samme sprog. "Hvor hyppigt skal patienten TOKS'es, hvad er patientens tilladelige TOKS-score." Det er blevet en del af vores hverdagssprog."

Mette Riisberg Evald oplever, at systemet er et godt redskab:

"Det hjælper os til refleksion. Det giver anledning til at stoppe op og reflektere tværfagligt sammen med en læge. Hvordan har patienten det? Hvorfor stiger patientens blodtryk, eller hvorfor daler patientens bevidsthedsniveau, skal der iværksættes yderligere udredning eller behandling? Er der brug for tættere observation osv." siger hun.

Mette Riisberg Evald har også en klar fornemmelse af, at systemet skaber mere sikkerhed for patienterne: "Vi gør patienter og pårørende trygge i og med, at der bliver holdt godt øje med den syge i vores afdeling," forklarer hun.

Afdeling foretog lokal implementering

"En patient, der har en total TOKS-score på nul, skal ifølge TOKS-redskabet have målt vitalparametre én gang i døgnet. Det gør vi ikke i vores afdeling, fordi vi observerer akut indlagte patienter i en uafklaret fase.

Så her får patienter med en total TOKS-score på nul målt værdier (bliver "TOKS'et") tre gange i døgnet. Og ligesom at man skal tilpasse standardiseringerne til den enkelte afdeling, skal man også bruge sit kliniske skøn og have øje for den enkelte patient.

"Der foregår jo altid en tværfaglig dialog og en lægefaglig vurdering af patientens tilstand.

I relation til TOKS kan det f.eks. være okay, at fru Hansen har en høj score på 5 i den akutte fase, men det er klart, når patientens behandling får effekt, afspejles dette i patientens TOKS-score, og derfor må der laves en observationsplan (TOKS-ordination), der kun gælder for to timer," forklarer Mette Riisberg Evald.

FAA har i 2015 haft særligt fokus på de kliniske redskaber, som anvendes i afdelingen, hvor TOKS-redskabet er et af dem. Derfor blev der foretaget en analyse af afdelingens arbejdsgange, patientgrupper, personalekompetencer osv., og TOKS-redskabet blev re-implementeret. Der blev f.eks. udarbejdet omfattende læringsmateriale for brugen af TOKS-redskabet i afdelingen.

"Der blev sat særlig fokus på den elektroniske dokumentation i EPJ.

Analyserne og den lokale implementering skabte en bevidsthed om, at det er vigtigt at holde den enkeltes TOKS-kompetencer ved lige. Især på grund af de udfordringer, der er forbundet med selve dokumentationsdelen i TOKS-redskabet, efter at det er blevet elektronisk", fortæller Mette Riisberg Evald, som var med til at foretage analyse og implementering på afdelingen.

På FAA sørger de for at vedligeholde kompetencer f.eks. ved hjælp af simulationstræning:

"Vi sørger for at give følgeskab til nyansatte, hvor de sammen gennemgår læringsmaterialet," oplyser hun.
Læs også: Måling af vitalværdier optimerer patientforløbet

# data[].attributes.attachment_link.description
Toks II: Observationssystemet og den standardiserede beslutningsstøtte, der skal sikre tidlig opsporing af kritisk sygdom, er blevet en del af det fælles sprog på afdelingen.

# data[].attributes.body
Det er da kun godt med lærings - og kvalitetsteam.  De arbejder på at forbedre kvaliteten inden for forskellige områder og fx implementere screeningsredskaber i deres område, - som fx implementeringen af CAM i palliation.
De enkelte områder er ikke ens og har glæde af at arbejde med læring og kvalitet ud fra deres særkender, samtidig med at de henter erfaringer og standardiserede værktøjer fra andre områder. Der sættes fokus på områder  med utilfredsstillende kvalitet eller stor variation og der kan arbejdes mere i dybden med hvorfor et område "halter bagefter". Det kan være alt fra nedprioritering af et område, manglende fokus på kvalitetssikring eller et område hvor det af den ene eller anden årsag kræver særligt fokus / ressourcer at implementere tiltag.

# data[].attributes.body
Jennifer Elbæk

# data[].attributes.body
Jonas V. Frandsen

# data[].attributes.body
Troværdighed: 250 lægefaglige eksperter, hvis ikke troværdig vil sundhedsvæsnet ikke bruge det.

Objektivitet: Levere innovative løsninger til borgere, sundhedsvæsnet og samfundet. Brancheorganisation for de forskende danske og udenlanske lægemiddelvirksomheder i Danmark. At levere en information om medikamenter.

Præcision: Bliver løbende revideret.

Relevans: Ja til medicinhåndtering.

# data[].attributes.body
Telemedicinske løsninger

Find en telemedicinsk løsning. over, hvad fordelene kunne være ved denne telemedicinske løsning.

C-PAP – at borger kan blive i eget hjem – at fagpersoner kan bruge ressourcer på flere patienter.

Tænk herefter over ulemperne.

Videokonsultation det bliver upersonligt med fokus på effektivitet.

Hvilke digitale redskaber har I arbejdet med? Nogen I kunne undvære eller nogen I kunne ønske jer?

Nexus – nej sådan et system hvor vi har så mange oplysninger og kan gøre så meget ”digitalt” med borgeren er svært at undvære.

# data[].attributes.body
Som en ældre borger på plejehjem er det sandsynligt at borgeren vurderer Kvaliteten ud fra hvordan det føles for dem. Får plejeren dem til at smile, er maden god osv. Bliver deres behov mødt er det usandsynlig at de vurderer kvaliteten som dårlig. Fra den pårørendes perspektiv kan det være vidt forskellig, de stiller krav som kan være meget forskelligere end borgerens. Ofte kæmper de pårørende med sine egne følelser om at deres familiemedlem er blevet så dårlig og stiller krav om kvaliteten som ikke er forenlig med det som kan ydes, og ofte ikke engang det som deres familiemedlem ønsker. Et eksempel kan være at Tom har altid spist brød med ost til frokost der hjemme, de pårørende står meget fast på at han skal få det til frokost fordi det har han altid spist. På plejehjemmet får Tom tilbud om havregrød, han bliver kæmpeglad og spiser det hver morgen. Han gad ikke lave den selv derhjemme. Tom er meget glad og spiser godt, men hans børn synes vi ikke gør det vi skal, fordi de vil at han skal have sit brød. Eller at de vil at Tom skal have rehabilitering som gør at han får samme udholdenhed som før. Men realiteten er at han aldrig kommer til at få den tilbage fordi hans sygdom står i vejen.

Det bedste for at sikre kvaliteten er at inkludere både borgeren og de pårørende så at alle ved hvad som bliver gjort, hvordan og hvorfor. Det er altid fare for at de pårørende ikke forstår at Tom aldrig kommer til at være som før fordi han bliver ældre og skrøbeligere. Derfor er det så vigtigt at inkludere dem, for at de skal vide hvordan ting står til. For at kvalitetssikre skal vi passe på at give borgerne og deres pårørende al den information vi har om hvad der sker, hvordan det kommer til at gå og hvad de skal forvente. De skal have den viden de behøver for at klare at vurdere forløbet.

# data[].attributes.body
Høj professionel standard, så som ydelser og handlinger rettede mod patienten/borgeren. Som fx er undersøgelser, behandling, pleje, rehabilitering og kommunikation. Samtidig handler det også om at udnytte de økonomiske resurser bedst muligt og mindske patientrisikoen.