# data[].attributes.body
Borgeren

Dataindsamling - borger

1. Kort beskrivelse af borgeren

(interesser, evner, livssituation og

livsvilkår)
Marie 26år lider af ....
hendes interesser er svømning, hun er normal tilstand / evner, hun er bor hos sin forældrer. hun sidder i kørestolen.

2. Borgerens ressourcer
hun har behov for mange hjælp sidder i kørestolen og skal have hjælp til det mest.

3. Borgerens mål
får en uddannelse og selvstændig og stift en familie

4. Aktivitetsproblemer
hun er nødt til at være pas på alt, ellers brækker hendes knogler.

5. Valg af aktivitet, der skal analyseres
badning

# data[].attributes.body
Aktiviteten

1. Kort beskrivelse af hele aktiviteten
badning

2. Hvad er formålet med aktiviteten – hvorfor

er aktiviteten vigtig for borgeren?
hygiejne, selvværd,

3. Hvilket resultat forventes?
ren, selvværd vokse og føler sig selvtillid

4. er det produktet eller processen eller

begge dele, der er vigtigst?
Aktivitetens række af handlinger – det tidsmæssige forløb (delprocessen) op listefrom.
begge dele er vigtigt - processen er at gå i bad, og produkter er shampoo og andre.

Delaktiviteter Fysiske krav Psykiske krav Sociale krav Borgerens begrænsninger Aktivitetshensyn: tilpasninger og ændringer af aktiviteten

Del 1

6. Fremgangsmåde, materialer og redskaber
til marie: badstol, håndklæder, sæbe, klude,
til SSA: forklæde, overtrækssko, engangshandsker,

7. Omgivelserne (fx inde, ude, lokale,

møblering, belysning, udstyr m.m.

8. Kan aktiviteten gøres lettere ellers sværere

9. Hvilke sammenhæng indgår aktiviteten i?

(mellemmenneskelige, dvs. personer,

normer regler forventninger)

10. Hvilke motoriske, psykiske og sociale

funktioner og færdigheder skal man have

for at udføre aktiviteten? (se borgerens

begrænsninger)

11. Udvælg den eller de dele af aktiviteten, du

på forhånd kan se, volder problemer for

borgeren (se borgerens begrænsninger)

12. Er der sikkerhedsmæssige forhold, du skal

overveje? (fx hvis borgeren har nedsat

dømmekraft som følge af en hjerneskade).

Sammenkobling af borgeren og akti

# data[].attributes.headline
Sammenkobling af borgeren og aktivitet SFR

# data[].attributes.subject
Sammenkobling af borgeren og aktivitet SFR

# data[].attributes.body
1. kan borgeren klare hele aktiviteten, eller er der dele af den, han ikke kan klare fysisk, psykisk eller socialt?

2. Kan aktiviteten gradueres/ ændres, så den

bliver lettere eller sværere at udføre?

Ellers skal man finde på en helt ny

aktivitet?

3. Skal borgeren have verbal ellers fysisk

støtte og vejledning?

4. Hvilke tilpasninger skal der til, for at

borgeren kan udføre aktiviteten, og for at

han er tilfreds med den?

# data[].attributes.body
Aktiviteten udføres og evalueres

1. Var borgeren tilfreds og nåede han sit evt.

mål?

2. Hvad gik godt og hvorfor?

3. Hvad gik mindre godt, og hvorfor?

Skal der ændres noget fremo

# data[].attributes.body
Hvilke velfærdsteknologier vil være hensigtsmæssigt at anvende hos Marie?

1. Hvilke behov dækker teknologien?

2. Hvordan understøtter teknologien borgerens behov i forhold til livskvalitet?

3. Hvilke etiske overvejelser skal der skabes ift. borgeren/ patienten, når teknologien anvendes?

4. Erstatter teknologien menneskelig omsorg?

# data[].attributes.body
Vælg en valgfri velfærdsteknologi som I ikke kender:

1. Hvilke behov dækker teknologien?

2. Hvordan understøtter teknologien borgerens behov i forhold til livskvalitet?

I skal sætte et billede af teknologien og svare på spørgsmålene og hver gruppe sætter det ind i en padlet.

# data[].attributes.body
Maria er rask og sund, men det som gøre Maria syg, det er hendes Osteogenesis imperfecta

# data[].attributes.body
Spis sundt
Bruger sin krop aktiv
Spiser vitaminpiller
Træner med vægte
Løbetræner
Tager en uddannelse.
Børste tænder

# data[].attributes.body
Stop med at ryge
undgå at blive overvægtigt
undgå alkohol
vacciner
kondom
vaske hænder
Medicin
hansker
sprit
rygeloven
Børste tænder

# data[].attributes.body
- Primær forebyggelse, hvor man forsøger at forhindre sygdomme at opnå, det kan være at vi forbedre deres KRAMS

- Sekundær forebyggelse, hvor man forsøger at identificere sygdom tidligt og forhindre, at den udvikles, f.eks. regionen tilbyder høreprøver til spændbørn  i løbet af deres første levemåned

- Tertiær forebyggelse, hvor man forsøger at forhindre forværring eller tilbagefald af en sygdom og sikre at borgeren funktionsniveau fastholdes, f.eks. Tertiær forebyggelse kan også være forebyggelse, hvor man forsøger at undgå begrænsninger i den fysiske, psykiske og/eller sociale

# data[].attributes.body
vi skal forklar maries mor hvorfor det er vigtigt at Marie skal til denne dimission pga. at hendes levevilkår under social, marie kan stadig skader sig selv når vi beskære hendes sociale, bagefter kan det går over hendes psykiske tiltand.
og det er sundfremme og sygdommen.

# data[].attributes.body
de 3 livsformer er:
den selvstændige livsform
lønarbejderlivsform
den karrierebundne livsform

og Maries livsformer er den karrierebundne livsformer
vores begrundelse er at hun ikke tænke på penge eller andet kun hun vil gerne være som en normal ung og hun har god motivation til personlig udvikling nye udfordringer.

# data[].attributes.body
hun er "de afhængige og de uafhængige" hvor hun begynder og tage en uddannelse i gymnasium men stadig bor hos sine forældre.

# data[].attributes.body
allerede fra ca 3 uger bliver hun brække hun armen .Lægen fandt hurtigt udad  hun har osteogenesis imperfecta (kogleskørhed)
hun går i børnehave selv om de ved at hun har sygdom. hun har brækket 50 knogler før hun bliver 1år. hun har gået i en normal børnehave og skole med stor glæde, hun kæmper og viser ikke så mange følelser for for hendes smerter. Så kommer hun på ungdomsskole der bliver hendes store glæde

# data[].attributes.body
Plan for 15/9 – Relationer samt konflikthåndtering – 1 modul:

Kl. 13.45: (figur 5.2) Hvilken professionel relation har I som SSA til Marie?
Hvilken relation har de personlige hjælpere til Marie?
Hvilken en har Marie til sin mor?
Begrund hvorfor?

Hvordan vil i etablere, fastholde og afslutte en professionel relation med Marie? (figur 5.4) I skal lave en padlet, hvor I fortæller hvordan og hvorfor?

I skal endvidere vise, at I har forstået trinene i konflikttrappen. Vis det 2 og 2 for hinanden, at I kan hhv. optrappe en konflikt SAMT at nedtone en. Begrund det ud fra trinene i konflikttrappen.

Kl 14.50: Vi runder af og god weekend.

# data[].attributes.headline
MBP Relationer samt konflikthåndtering – 1 modul:

# data[].attributes.subject
MBP Relationer samt konflikthåndtering – 1 modul:

# data[].attributes.body
1. Professionel: undersøgelse, rehabilitering, pleje, behandling, servicelov, sundhedslov, autorisationloven,

personlige hjælpere: samtale, om det man har tilfælles for at skabe en relation til Marie. PHJ skal altid være professionelle til deres relations til Marie.

Maries relation til sin mor.
den er som datter og forhold hvor man gerne vil flytte hjemmefra.

begrundelse:

etablere, fastholde og afslutte en professionel relation med Marie:
begrundelse af konflikttrappen

# data[].attributes.body
SSA Og en elev kommer og hilser på Marie og hendes mor,

Marie sidder I sin kørestole og drikke en kop te.

SSA’en og elev sætter sig til sofaen og I øjenhøjde spørg ind til hvordan hun har det.

Maria svare hun har det fint og begynder at tale om batminton og hvor svært hun har med det.

(Maria bliver ked af det)

Ssa spøger hvad maria har svært ved, (bruge berøring metode) maria svare: det hele. Så er det meget bedre med svømming der føler jeg næsten at jeg er fri som fuglen

SSA

# data[].attributes.body
Aktiv Lytning:

Aktiv Lytning er en kommunikationsmetode, der bruges professionelt, vi bruger aktiv lytning som en metode, for at skabe tillid mellem personalet og borgeren.  Aktiv lytning er en metode, der hjælper den talende med at uddybe og præcisere sine tanker, følelser eller behov.

Aktiv lytning er ikke kun at lytte til borgeren. Når man lytter aktivt, trækker mn på en lang liste af kommunikative elementer. Man lytter og samtidig observere den anden persons kropssprog og signaler.

Aktiv lytning er både verbal og nonverbal kommunikation der indeholder 9 forskellige former

1. Opmuntringer (tonefaldet er vigtigt)

2. Spørgsmål …... (særligt hv-spørgsmål bruges til at åbne spørgsmål)

3. Parafrasering ..((gentage)viser du har lyttet)

4. Nøgleord           (bruges hvis borger går i stå)

5. Spejling af følelser (fokus på noget den anden udtrykker)

6. Berøring (vise nærhed især for borger med nedsat verbal kommunikation)

7. Mimik (aflære og tolke et andet menneskes mimik)

8. Øjenkontakt (vise at man har fokus på borger)

9. Tavshed (redskab til at give tid)

# data[].attributes.body
Gensvar

Der er fire gensvarsmodeller:

Lyttende – ikke-lyttende (Primært nonverbal kommunikation)

Udvidende-afgrænsende (Hv-ord give åbne spørgsmål, afgrænsende gensvar kan også kaldes lukkede spørgsmål)

Kognitiv- affektiv (kognitiv gensvar har fokus på det følelsesmæssige i kommunikation, affektiv gensvar har fokus til at forholde sig følelsesmæssigt til en situation og til at bearbejde følelserne.

Konfronterende- tildækkende (ved at bruge konfronterende gensvar er formål at få de anden personen til også at være åben, det tildækkende gensvar er en måde affeje et tema i samtale elle dække det til eller hvis patient er bekymret for en operation, kan det være hensigtsmæssigt at nedtone bekymringen)

# data[].attributes.body
Empati er evne til at sætte sig ind i borgerens situation, følelser og behov. Arbejde med livshistorie kræver, at vi er empatisk tilgang til borgeren, og at vi stand til at vurdere, hvornår vi kan tale om livshistorie med borgeren

Jamen et etisk dilemma, kan være, at social og sundhedsassistent Sabah skal blive hjemme ved familien og hygge, men så ringer telefonen og det er arbejdet- de spørg om Sabah kan møde ind og tage en rute i hjemmeplejen? Konen står og laver mad og han ved at hun har glædet sig helt vildt til deres hygge dag

Da ikke findes nogen entydig løsning, må man reflektere over “skal, kan, bør” hvad der kommer over sin refleksion, er afhængigt af, argumenterne er rigtigt eller forkert.

Sabahs kone siger at det kan han ikke for han skal slå græsplæne og vasketøj støvsuge købe ind tage opvasken ordne taget luge katofler og vaske bilen så i må finde en anden.

# data[].attributes.body
I autorisationslov er at sikre, borgeren f.eks. mødes af en social og sundhedsassistent, som via sin uddannelse har bestemt uddannelsesniveau og særlige faglige kompetencer inden for bestemte områder, så det vil sige at, vi ikke må kaste os ud i før vi har prøvet det.

det kan være meget stresset for SOSU ASS at få pålagt ekstra arbejdes opgaver især hvis man ikke er oplært til det
hvis man følger at man er presset eller op nogle måde
ikke følger sig klar skal man kontakte sin AMR
som skal sørge for at Arbejdsmiljøloven bliver overholdt
sammen med ansatte. Arbejdsmiljøloven er en rammelov
under beskæftigelse ministeriet.

I Serviceloven siger at kommunen skal tilbyder hjælp og støtte i form af partiske opgaver i hjemmet, som er nuværende som er et bad, udfør til borger som er nedsat fysisk eller psykisk, så det vil hvis vi ikke kan nå at give hende bad i 15 minutter så dækker vi ikke over serviceloven, så skal det være 30 minutter som det plejer

# data[].attributes.body
opgave 1
Til møde skal vi informeret hvad er der blive sket og hvad der blive sagt af Marie's mor.
dialog

# data[].attributes.body
Omsorg har med næstekærlighed at gøre, at handle mod andre, som ønsker, de andre skal handle mod at bryde egoet.

Ifølge Kari Martinsen indeholder omsorg, tillid og bamhjertelighed, Næstekærlighed.
Omsorgen ses som forholdet mellem patienten og plejepersonalet.
Dette forhold er baseret på fællesskab og solidaritet.
Professionel omsorg yden uden forventning om at få noget igen.

At handle med svag paternalisme betyder, at man bruger sin faglige merviden i arbejdet med patienten, og at man lytter til og sætter sig ind i dennes tanker, følelser og ønsker.

Vækstomsorg - er der hvor borgeren har brug for kort omsorg ift at de kommer sig hurtigt.

Som SSA bruger vi Kari Martinsens teori i vores professionelle arbejde med borgren. Vi som SSA skal være nærværende, interesserede, anerkendende i det mennesker vi står over for os.