# data[].attributes.body
Lise får ikke sit energibehov dækket og får ikke de nærringsstoffer, vitaminer og mineraler hun har brug for gennem sin kost. Så vidt jeg ved tager Lise heller ikke noget tilskud af Calcium + D-vitamin og B12 som det ellers anbefales i fødevarestyrelsens Råd til veganere og vegetarer, der kun spiser lidt æg og mejeriprodukter. Der er desuden en sandsynlighed for at Lises optag ikke er optimalt på grund af at hun har fået fjernet et lille stykke af sin tarm.
Lise er undervægtig, småtspisende og med symptomer på mangeltilstande. Der er problemer med sårheling og nerveskader og hverken hendes rygning eller alkoholindtag gør noget godt for nogle af hendes problemer, tværtimod. Lise får heller ikke rørt sig og det har hverken fordøjelse, muskler, knogler, kredsløb, iltoptag godt af og det trækker (også)i den forkerte retning i forhold til hendes almene sundhed og de specifikke symptomer hun har.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad er en vegetar?

En vegetar er en samlende betegnelse for personer, der spiser en vegetarisk kost. Den består af planteføde (frugt og grønt, korn, bælgfrugter, nødder og frø m.v.) med eller uden supplement af mælkeprodukter og/eller æg. Vegetarer spiser ikke nogen former for kød, fjerkræ, fisk, skaldyr eller biprodukter fra slagtning af dyr.

Hvad er en veganer?

En veganer spiser en vegansk kost, der består af planteføde (frugt og grønt, korn, bælgfrugter, nødder og frø m.v.). Veganere spiser ingen former for kød, fjerkræ, fisk, skaldyr eller biprodukter fra slagtning, desuden heller ikke mælk, æg, ost, honning og lignende. Derudover forsøger veganere så vidt muligt at undgå andre produkter fra dyr som f.eks. læder, pels, uld, samt produkter testet på dyr mv.

# data[].attributes.attachment_link.description
Som vegetar eller veganer er det ekstra vigtigt, at du er opmærksom på, hvordan du sammensætter en optimal kost. Læs mere her om forskellen på vegetarer og veganere og hvordan du får næringsstoffer nok, og hvilke kosttilskud, der anbefales. Læs også om anbefalinger vedr. vegetarisk eller vegansk kost til børn.

# data[].attributes.body
Både alkohol og rygning kan nedsætte appetitten og "tage plads" fra vigtige næringsstoffer, vitaminer og mineraler.

"En anden effekt af nikotinen er, at appetit- reguleringen ændres efter et rygestop. Nikotinen får rygere til at føle mindre sult, og kombineret med at man som ryger jo ikke både kan spise og ryge samtidig, med- fører det, at en ryger spiser mindre, end når han eller hun holder op med at ryge."
https://www.sst.dk/Udgivelser/2004/~/media/BEF2D9ED1AD44A72A8F7622EDD68B0EA.ashx

# data[].attributes.body
Lises kost er ensidig og hun får hverken de vitaminer, mineraler, aminosyrer eller den energi hun skal bruge gennem sin kost.
Lise har fået en lille operation for tarmslyng. Hun har fået fjernet et lille stykke tarm. Det har muligvis indflydelse på hendes optagelse af næringsstoffer, vitaminer og mineraler.

# data[].attributes.body
I mine observationer vil jeg bruge TIME til beskrivelse af Lises sår og tidligere observationer og dermed dokumentere (den mangelfulde) helingsproces.

Jeg vil videregive oplysninger om Lises kost, vægt / undervægt og henvise til andre relevante oplysninger som fx tarmproblemer og nerveskader.

Jeg vil skrive at det er min vurdering at der kan være tale om mangelsymptomer og at jeg vil foreslå at Lise blev nærmere undersøgt med henblik på behandling og evt. vejledning.

# data[].attributes.body
Jeg ved ikke hvad Lise kan lide / ikke lide, om Lise drikker mælk eller om hun kan lide æg, i det hele taget bliver jeg nødt til igennem en samtale med Lise at få svar på sådan nogen spørgsmål, hvis jeg skal kunne motivere Lise til en mere alsidig kost.

Jeg ved ikke om Lise tager nogen former for kosttilskud fx Kalk og D-vitamin, multivitaminpiller, omega 3, ... det kunne være rart at vide og det kunne også være rart at vide, hvorfor / hvorfor ikke hun tage tilskud.

Jeg ved ikke hvordan Lise har det med sin vægt; har hun altid vejet for lidt / i underkanten eller er det noget der er kommet til? Hvordan har hun det med det; vil hun gerne tage på?
Hvordan har hun det i det hele taget med mad?
Er der en grund til at hendes mad er så ensidig? Er "vegetar" stemplet en undskyldning for en evt. spiseforstyrrelse eller kan hun ikke overskue en mere alsidig mad? Eller er hun bare (blevet) kræsen - fået indsnævret sin smag?
Eller.... alt det kræver at jeg får snakket med Lise om hendes madvaner og at jeg går åbent ind i en sådan samtale og aktivt lytter til Lise.

Det er min opgave at lære Lise at kende, at observere og handle på mine observationer. Det vil sige tale med Lise, dokumentere mine observationer og handlingen og med tilladelse fra Lise få kontaktet egen læge med mine observationer.

Jeg skal rådgive Lise i første omgang  med henblik på kontakt til egen læge.

Jeg skal motivere Lise til en mere alsidig kost i tråd med fødevarestyrelsens råd og til et højere energiindtag.

Jeg skal støtte op om den behandling og de handlinger som læge og en evt. diætist udsteder / sætter i gang.

# data[].attributes.body
I min samtale med Lise vil jeg have fokus på kost.
Jeg kunne have valgt rygning, alkohol, motion/bevægelse eller fritid / psykosociale, men jeg vælger kost og ernæring som første prioritet, da jeg er bange for at Lise er alvorligt fejlernæret.

Jeg vælger et fokusområde, da jeg ikke vurderer, at det vil være hensigtsmæssigt at tale om alt det, der kunne hjælpe på Lises helbred, inklusiv sårheling og forværring af nerveskader. For det første ønsker jeg ikke at udgangspunktet skal være at fortælle Lise "alt det hun gør forkert" og det vil det hurtigt kunne opfattes som og for det andet vil jeg gerne have en indfaldsvinkel der er overskuelig og hvor jeg tror at Lise nemmest kan motiveres.

Jeg vil tage afsæt i mine observationer og være nysgerrig i forhold til Lises situation og historie. Jeg vil gerne vide mere om Lises kost;
hvad kan hun lide, hvad kan ikke lide
hvad har hun tidligere spist
hvor længe har hun været vegetar og hvorfor
hvad kunne hun lade sig inspirere af
...

Jeg vil gerne have lov til at hjælpe Lise med at kontakte egen læge med henblik på mangeltilstande og tror at det først og fremmest er vigtigt at tale med Lise om, at hun ikke behøver at gå på kompromis med sin vegetariske kost for at leve sundt, men at det er nødvendigt at få behandlet evt. mangeltilstande. Optag af næringsstoffer, vitaminer og mineraler er måske nedsat på grund af hendes tarm samtidig med at hun ikke har fået nok gennem kosten (- ikke fordi hun spiser vegetarisk, men på grund af sammensætningen af kosten og evt. mangel på tilskud).

Jeg vil gerne have Lises tilladelses til at skrive mine observationer omkring sårheling og almen tilstand til lægen, da det kunne være symptomer på mangel på blandt andet b12. Jeg vil være nødt til at forklare Lise at det kan være tilstande som hun eller vi ikke kan rette op på uden at få hjælp fra lægen og at jeg er bekymret for hendes helbred.

Ud fra den viden jeg forhåbentligt får om hvad hun kan lide / ikke lide osv. som beskrevet ovenfor, vil jeg også gerne give hende nogle foreløbige råd ud fra sundhedsstyrelsens anbefalinger for vegetarer og så vil jeg rigtig gerne se, om jeg kan gøre hende interesseret i at prøve noget nyt  fx med vegetariske opskrifter og lign.

Jeg håber at kunne danne en positiv relation med Lise ved at tale med hende om hendes valg og omkring det at leve vegetarisk.

Samtidig er målet at få kommunikeret med Lises læge så hun kan blive undersøgt for mangeltilstande og fejlernæring og blive behandlet (fx med B12 indsprøjtninger) og få en henvisning til en diætist.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dejligt, at du kigger forbi det NYE vegetarisk.dk!
Som du måske kan se, har vi været i gang med at renovere sitet, og vi arbejder stadig på at få det sidste på plads. Skulle noget derfor ikke fungere helt optimalt endnu, vil fejlen hurtigst muligt blive rettet 😊

# data[].attributes.attachment_link.description
Dansk Vegetarisk Forening er for vegetarer, veganere og alle, der støtter grøn levevis. Bliv medlem, støt vores arbejde og få masser af medlemsfordele.

# data[].attributes.attachment_link.description
Brugte bøger online fra dansk antikvariat, Vegetarisk køkken af Kirsten Skaarup. Køb god brugt bog antikvarisk, Stort udvalg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Så blev det oktober, og snart skal vi til at nyde de dejlige rodfrugter og vinterkål som rosenkål og grønkål. Men jeg fremturer lige lidt med squash og tomater, som en sidste hilsen fra sommeren. De flittige frugter kan nemlig stadig høstes rundt omkring i haverne - eller købes i supermarkederne til en rimelig pris. Og så er de små tomater i forskellige farver vidunderligt søde og velsmagende nu sidst på sæsonen.

Du synes måske, du kan se to spejlæg i skålen ovenfor, men det er rent faktisk gule tomater i selskab med squash og andre kulører i tomater. Jeg synes, det er efterårets nemmeste og (måske) smukkeste salat. Godt smager den i al fald, og så er den superenkel at lave. Salaten kan spises som forret eller frokostret - eller som tilbehør til en hovedret.

Normalt er en salat noget, der blandes sammen, men jeg synes det er sjovt at lave en salat, der er lidt mere kunstfærdig og enkel at se på. Fordøjelsen starter faktisk allerede, når vi kigger på maden. Er den smuk og indbydende, aktiveres mundvandet, og så er fordøjelsen næsten i gang!

Den lune eftersommer har fået både squash og tomater til at yde deres bedste, og så er det to frugter, der klæder hinanden.

Der er kun få ingredienser i salaten, og det betyder, at squash og tomater får lov at udfolde hele deres smagsregister. Jeg har været heldig at finde små solmodne og ekstremt sødmefulde tomater.

Squash smager ikke af så meget, men når skiverne marineres i en olie-limedressing, lokkes der rent faktisk en svagt nødddeagtig smag frem.

Det stærkt antioxidante stof, lycopen, findes i tomater. Det frigives bedst, hvis tomaterne varmebehandles og nydes sammen med en ekstra jomfruolivenolie. Vil du derfor have det fulde udbytte af tomaterne, skal du bage salaten 10-15 minutter i ovnen.

squashsalat med kulørte tomater og oliven
2 slanke squash 4-5 spsk olivenolie 2-3 spsk limesaft salt, friskkværnet peber 300 g små tomater, gerne i forskellige farver 50 g oliven, gerne både sorte og grønne koriander og rød skovsyre eller timian og/eller salvie evt. sort salt
Høvl squashene til tynde skiver på et mandolinjern. Skiverne skal være så tynde, at de kan rulles om tomaterne uden at de går i stykker. Skær så mange skiver som du har tomater.

Rør olien sammen med limesaft. Smag til med salt og peber og evt. mere limesaft. Måske også et nip rørsukker.

Hæld dressingen i et fad. Læg skiverne i dressingen og lad dem marinere en halv times tid.

Rul squashskiverne omkring tomaterne og sæt dem tæt sammen i et lavt fad med lige kant.

Sæt oliven ned mellem squashrullerne.

Hæld evt. overskydende dressing over og drys med den eller de valgte krydderurter og måske lidt sort salt som ekstra pynt.

kogebøgernes TOP 10 - en lille udmærkelse

Søndag den 2. oktober bragte Politikens Henrik Palle en liste over de 10 kogebøger, som bør findes i ethvert køkken. En slags TOP 10 over klassiske kogebøger og grundbøger, og jeg er rigtig stolt over, at min gamle bestseller "Vegetarisk køkken" optræder på listen.

Jeg er i selskab med Frk. Jensen, Elizabeth David, Camilla Plum, Claus Meyer, Escoffier og fire andre "must haves". "Vegetarisk køkken" er udkommet i langt over 100.000 eksemplarer i Danmark og også udgivet i USA og Tyskland.

Bogen er helt udsolgt, og jeg synes faktisk, den er en smule forældet, men det glæder mig meget, hvis den trods alt stadig anses som en slags grundbog i det grønne køkken.

# data[].attributes.attachment_link.description
Så blev det oktober, og snart skal vi til at nyde de dejlige rodfrugter og vinterkål som rosenkål og grønkål. Men jeg fremturer lige lidt med squash og tomater, som en sidste hilsen fra sommeren. De flittige frugter kan nemlig stadig høstes rundt omkring i haverne - eller købes i supermarkederne til en rimelig pris.

# data[].attributes.body
Ved alkoholindtag får man dækket en del af et energibehov men uden at få de næringsstoffer man har brug for og omsætningen af næringsstoffer, vitaminer og mineraler nedsættes.

# data[].attributes.body
Alkohol hæmmer sårheling, da alkohol modvirker dannelsen af de proteiner, der lukker såret, og som modvirker de celler, som fjerner urenheder fra såret. Derved er der større risiko for infektion i såret.

# data[].attributes.body
Nedsat lungefunktion eller rygning nedsætter mængden af ilt i blodet.
Rygning hæmmer sårheling, da nikotin gør blodkarrene mindre (kar kontraherer) og derved nedsætter transporten af ilt og næring til såret. Derudover binder kulilte sig til til hæmoglobin og blodet transporterer mindre oxygen til såret. Desuden bliver leukocytternes evne til at bekæmpe bakterier nedsat og ridskoen for betændelse stiger.

# data[].attributes.body
"Centrale anamnestiske oplysninger

Vegetar/veganer?

Tarmsygdom?

Fjernet noget af mavesækken eller tarmen?

Anden autoimmun lidelse (type I diabetes, Mb. Graves, vitiligo)?

Hos børn bør genetiske defekter overvejes såfremt der påvises B12 mangel"

# data[].attributes.body
Mangel på C og A vitamin nedsætter karrernes styrke og dannelsen af granulerende væv (ophelingsfasen)

# data[].attributes.body
Hvad er årsagen til vitaminmangel?

Risikoen for, at du får vitaminmangel, er kun til stede, hvis du:

spiser ensidigt eller utilstrækkeligt (fx ved spiseforstyrrelser eller alkoholisme)

har en langvarig sygdom, som nedsætter kroppens evne til at optage fødens vitaminer fra tarmen, fx ved fedtdiarré.

Raske mennesker, der spiser en normal kost, får ikke vitaminmangel.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vitaminmangel - Find information på Medicin.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Du har vitaminmangel (avitaminosis), hvis du gennem en periode har fået så små mængder vitaminer i føden, at du har udviklet symptomer på vitaminmangel. De fleste af symptomerne på vitaminmangel er meget karakteristiske (klassisk vitaminmangel).

# data[].attributes.body
Kost: brød, riskiks med tyndt lag smøreost, kogte kartofler med oliven og pesto.

Lises kost (som den er beskrevet)er ensidig og bortset fra et tyndt lag smøreost er den vegansk. Der er stor risiko for at Lise er i både vitamin, protein og mineralmangel.
Lise er desuden undervægtig og får ikke dækket sit energibehov.

Nerveskader og den dårlig sårheling kan både være et symptom på og en konsekvens af hendes mangelfulde kost.

# data[].attributes.body
Vegetarer og veganere skal være særligt opmærksomme på:

B12 findes i animalske fødevarer som æg, kød, indvolde og mælkeprodukter og  findes kun i meget små mængder i vegetabilske produkter (forgærede grønsager).

"D-vitaminindtagelsen vil sædvanligvis være utilstrækkelig, hvorfor det anbefales regelmæssigt at komme ud i sollys samt at supplere med et tilskud. Desuden bør det vurderes, om der er behov for et tilskud med kalcium."
https://xn--kosthndbogen-xcb.dk/content/veganer-normalkost

Læs mere om D-vitamin anbefalinger på Sundhedsstyrelsens hjemmeside.

Veganeres kost bør have et højere indhold af zink end anbefalet i Normalkosten, da det høje kostfiberindhold bevirker, at kostens zink er mindre tilgængelig.

Hvert måltid bør indeholde C-vitaminrige produkter for at fremme optagelsen af jern.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Veganere spiser udelukkende vegetabilier, dvs. det samme som Vegetarkost, men uden æg, mælkeprodukter og honning

Med henblik på at sikre en tilstrækkelig energi- og næringsstofindtagelse, der dækker veganerens behov, bør Veganer kost tage udgangspunkt i anbefalingerne for Normalkost.

Indikation

Anbefales til raske voksne, der ønsker at leve udelukkende af vegetabilske produkter og ikke er i ernæringsrisiko.

Ernæringstilstanden bør følges, så der let kan gribes ind ved ændringer og behov for opsporing af ernæringsrisiko. Læs mere under opsporing.

Principper

Veganer Normalkost er baseret på vegetabilske fødevarer.

Energiindholdet i kosten skal svare til den voksnes aktuelle behov.

Læs mere om energibehov
Energiprocentfordelingen for planlægning af Veganerkost svarer til Normalkosten og ser således ud:

Væske: Den totale væskeomsætning anslås til 30-40 ml pr. kg legemsvægt.
Læs mere under Væskebehov

Fravalget af visse fødevarer nødvendiggør et tilskud af forskellige vitaminer og mineraler, se nedenfor.

Fordeling af måltider

Veganer Normalkost er sammensat af 3 hovedmåltider og 2-3 Mellemmåltider.
Forslag til fordelingen af den daglige energiindtagelse:

Valg af fødevarer

I forhold til Normalkosten indeholder Veganerkosten større mængder af kornprodukter, bælgfrugter, nødder, mandler, kartofler, grønsager og frugt for at sikre den nødvendige mængde energi. Kød, fisk, fjerkræ, indmad, æg, mælkeprodukter, ost og honning udelukkes.

Kosten sammensættes bedst ud fra et stort antal forskellige fødevarer.

'Mælk'
Sojamælk med neutral smag kan erstatte almindelig mælk i supper, brød, sovs m.m. De færreste veganere drikker et glas koldt sojamælk i samme forstand som almindelig mælk. Kalciumberiget sojamælk med sød vaniljesmag kan benyttes til grød og kager. Mange fravælger soja og bruger hellere fx ris-, havre- eller mandelmælk.

'Æg'
Kager og bagværk kan ofte bages uden æg, eller der kan fx anvendes æblemos, banan eller silken tofu for at give fylde, loppefrøskaller, knuste hørfrøskaller, knuste chiafrø, arrowroot, majsstivelse, kikærtemel eller kogevand/dåsevand fra kikærter kan fungere som bindemiddel. Der kan også anvendes æg-erstatningspulver. Som erstatning for æggehvide til fx at lave marengs, kan anvendes kogevand/dåsevand fra kikærter (kogevandet fra kikærter indeholder ikke lektiner og kan derfor anvendes).

Se skema for Valg af fødevarer

Forslag til vegetar- og veganermad

Pålæg: Humus, bønnepostej, sandwichspread og tahin pyntes med agurk, peberfrugt eller kryddertofu og serveres med gulerod-og agurkestave.

Varme retter: Supper med bønner eller linser. Frikadeller laves af grønsager eller af kikærter, linser eller bønner. Grønsagslasagne med linsesovs i stedet for kødsovs. Dahl (indisk linseret) serveret med ris eller kartofler. Chili sin carne (chili con carne uden kød, men med flere kidneybønner og bladselleri). Gryderetter med grønsager, kikærter eller bønner - kogt med enten flåede tomater eller kokosmælk.

Find inspiration og opskrifter på vegetarforening.dk under Storkøkkener.

Tilsætningsstoffer af animalsk oprindelse

En række fødevarer kan ikke indgå i Veganerkost, fordi de indeholder produkter baseret på svinekød herunder gelatine eller tilsætningsstoffer, for eksempel fedtbaserede emulgatorer.

Tilsætningsstoffer, der kan være af animalsk oprindelse, findes blandt andet i margarine, is og brød, husblas samt slik med gelatine

De tilsætningsstoffer, der skal undgås, har følgende numre: E120, E304, E422, E431-E436, E445, E470-E477, E479b, E481-E483, E491-E495 og E570.

Mælk (mælkeprotein) forekommer fx under benævnelser som: inddampet mælk, kalcium kaseinat, kalium kaseinat, natrium kaseinat, kasein, lactalbumin, mælkebestanddele, mælkeproteiner, mælkepulver, mælketørstof, natrium kaseinat, ost, smør, skummetmælkspulver, sødmælkspulver, tørmælk, valle, valleprotein, vallepulver og yoghurt.

Æg (æggeprotein) forekommer fx under benævnelser som: albumin, ovoalbumin, tøræg, æggeblommer, æggehvide, æggepulver og lecithin (E322) og lysozym (E1105).

Ombytningsliste

Ombytningslisten kan bruges som redskab, når mellemmåltider fra dagkostforslag skal skiftes ud med andre retter eller drikkevarer.

Den er desuden ment som inspiration til at variere tilbuddene til mellemmåltiderne.

Listen er tænkt som et eksempel, idet det er tanken, at hvert køkken kan indføre deres egne portionsstørrelser samt energi og proteinindhold.
Ombytningsliste

Vitaminer og mineraler

Veganerkosten er ofte næringsrig, men med et ensidigt fødevarevalg er der stor risiko for at få for lidt af visse mikronæringsstoffer.

Da B ₁₂-vitamin kun findes i meget små mængder i vegetabilske produkter (forgærede grønsager), anbefales et tilskud.

D-vitaminindtagelsen vil sædvanligvis være utilstrækkelig, hvorfor det anbefales regelmæssigt at komme ud i sollys samt at supplere med et tilskud. Desuden bør det vurderes, om der er behov for et tilskud med kalcium.

Voksne og børn fra 4 år anbefales et dagligt tilskud på 5-10 mg D-vitamin fra oktober til april.

Læs mere om D-vitamin anbefalinger på Sundhedsstyrelsens hjemmeside.

Se også Råd og anbefalinger til vegetarer og veganere

Veganeres kost bør have et højere indhold af zink end anbefalet i Normalkosten, da det høje kostfiberindhold bevirker, at kostens zink er mindre tilgængelig.

Hvert måltid bør indeholde C-vitaminrige produkter for at fremme optagelsen af jern.

Vigtige energikilder:

Kornprodukter, bælgfrugter, nødder, mandler, nøddesmør, avocado, tørret frugt, frugtpålæg og planteolie.
Vigtige proteinkilder:

Bælgfrugter, kornprodukter, boghvede, kartofler, majs, miso (sojapasta), svampe, græskarkerner, nødder, gærekstrakt, nøddesmør og sesampasta samt soyabaserede produkter som tofu.
Vigtige B₂-vitaminkilder:

Hvedekim, gær, sojabønner, bladgrønsager, champignoner og mandler.
Vigtige jernkilder:

Brød, kerner, havregryn, grønne grønsager (spinat, grønkål, broccoli), avocado, bælgfrugter, tofu, miso, nødder og tørret frugt (abrikoser, rosiner og figner).
Vigtige kalciumkilder:

Drikkevand, havregryn, bladgrønsager, bælgfrugter, beriget sojamælk, tofu, nødder og tørrede figner.
Vigtige zinkkilder:

Kornprodukter, bælgfrugter, nødder og miso.
Vigtige jodkilder:

Brød, ris, gulerødder, spinat, oliven og tørret frugt (rosiner, dadler og abrikoser).
Vigtige selenkilder:

Veganerkost til særlige grupper

Veganerkost til spædbørn og småbørn kan ikke anbefales, idet det kan være meget vanskeligt at opfylde barnets ernæringsbehov de første leveår.

# data[].attributes.attachment_link.description
Veganere spiser udelukkende vegetabilier, dvs. det samme som Vegetarkost, men uden æg, mælkeprodukter og honning Med henblik på at sikre en tilstrækkelig energi- og næringsstofindtagelse, der dækker veganerens behov, bør Veganer kost tage udgangspunkt i anbefalingerne for Normalkost. Anbefales til raske voksne, der ønsker at leve udelukkende af vegetabilske produkter og ikke er i ernæringsrisiko.

# data[].attributes.body
Proteiner er opbygget af mindre molekyler, aminosyrer. Ud af de 20 forskellige aminosyrer der naturligt er i kroppen, kan kroppen selv danne de 11, de sidste 9 kan kroppen ikke selv danne. De 9 kalder man essentielle aminosyrer og dem skal man have gennem kosten.

Proteiner er kroppens byggesten og er i alle kroppens dele og processer. Kroppen har ikke proteindepoter, så får den ikke dækket sit proteinbehov i den daglige kost, så nedbryder den proteiner i musklerne for at få adgang til aminosyrer, hvilket fører til muskeltab.

Da protein deltager i alle cellulære processer og fungerer som byggesten er protein vigtig i alle sårhelingens faser:
I oprensningsfasen hvor proteinet fibrin har betydning for blodets koagulation og kan danne et lag for at forhindre væsketab (Fibrinbelægning (ophobning af døde celler) kan dog forstyrre sårhelingen) og hvor leukocytter renser såret.
I ophelingsfasen hvor karceller, fiberceller og forskellige typer af hvide blodlegmer danner granulationsvæv.
I Modningsfasen hvor der dannes nyt væv.

"Når vi ikke får nok protein, heler vores sår langsommere, og vævet går lettere i stykker. For at sikre, at du spiser nok protein, skal din kost være varieret og indeholde proteinholdige produkter."  www.hvidovrehospital.dk/undersoegelse-og-behandling/find-undersoegelse-og-behandling/Sider/Kost-og-tryksaar

# data[].attributes.body
"Vitamin B12 - kobalamin - kan ikke produceres i kroppen. Vitaminet skal derfor tilføres gennem kosten. Animalske fødevarer som æg, kød, indvolde og mælkeprodukter udgør den eneste kostkilde til vitamin B12. / Sundhed.dk

Hvis du som vegetar spiser fx mælkeprodukter og æg sammen med en almindelig varieret plantebaseret kost, vil du normalt få de næringsstoffer, du har brug for.

Hvis du som veganer alene spiser plantebaseret kost, skal du være opmærksom på, at det anbefales, at du tager kosttilskud som fx D-vitamin, B ₁₂-vitamin og evt. andre mineraler.

Da veganere ikke spiser kød, fisk, mælk, æg m.m., som er de almindelige kilder til protein i kosten, er det vigtig at være opmærksom på, at der skal være andre kilder til protein i deres kost."

Naturfag sosu niveau D og C, p. 117

# data[].attributes.body
Case om kost – SSA

Læs casen med fokus på kost og sundhedstilstand.

Lise er 78 år og har været skuespiller i et lokalt teater i alle årene. Hun har fået nerveskader i fødderne og derfor er det meget smertefuldt for hende at gå.

Som skuespiller boede Lise i kollektiv, men nu bord hun alene i en lille lejlighed. Hun har været vegetar hele sit voksne liv, og det betyder meget for hende.

Lise har fået en lille operation for tarmslyng. Hun har fået fjernet et lille stykke tarm fjernet. Du kommer hos Lise fordi du laver sårpleje af hendes sår. Du har været hos hende dagligt i en uge, og du lægger mærke til at hun heler dårligt. Hun har endnu ikke haft feber.

Lise elsker at tale om de kendte skuespillere hun har kendt igennem sit liv, men selvom hun normalt er en rappen-skralde virker hun energiforladt.

Lise vil ikke have mad fra kommunen. Hun mener ikke at de forstår sig på vegetarkost. Hendes kost består hovedsageligt af brød og riskiks med tyndt lag smøreost. Kogte kartofler hun spiser med oliven og pesto. Lise drikker gerne portvin og ryger cigarretter.

Lise vejer 48 kilo og er 167 cm høj. Hun bevæger sig ikke meget på grund af smerterne i fødderne.

Lav en analyse af hendes sundhedstilstand.

Hvilke anbefalinger vil du give hende med hensyn til kost?

Hvilke mangler har Lise indenfor kost?

Hvilke vitamin- og mineraltilskud vil du anbefale hende med henblik på hendes rygning?

Beskriv en samtale du har med Lise i programmet PIXTON.

Hvordan vil du håndtere hendes situation?

# data[].attributes.body
T = Tissue (væv), I = Infektion/ inflammation, M = Moisture (fugt/ sekretion), E = Edge (sårkanter)

1. Planlægger sårbehandlingen som indbefatter

1. lokale sårbehandling, med oprensning og bandagering

2. aflastning

3. kompressionsbehandling

2. Evaluerer behandlingen

1. Heler såret så skal der forebygges, at nye sår opstår.

2. Heler såret ikke skal man begynde forfra i Behandlingscirklen

Uddybende beskrivelse af TIME modellen:

Tissue :

Her beskrives vævet i sårbunden i forhold til farve og struktur.

Er sårbunden rød kan det betyde, at der er granulationsvæv, mørk eller bordeaux sårbund kan være tegn på infektion, gul kan være fibrin eller nekrose, sort kan ligeledes være nekrose.

Med struktur menes vævets opbygning, er det hårdt, fibrøs, læderagtig eller blød. Er der kontakt til muskelvæv, sener eller knogle. Er det forhøjet og rødt kan der være hypergranulation.

Er der kaviteter eller fistelgange?

Infektion:

Hurtigt efter at et sår er opstået, vil der være bakterier tilstede i sårbunden og det er forskellige faktorer der afgør om der sker en udvikling fra kontaminering til inficeret.

For at undgå unødig behandling med antibiotika er det vigtigt, at man i sin beskrivelse af såret og overvejelser i forhold til relevant behandling er opmærksom på at skelne mellem de forskellige stadier. Er der reel rødme, varme, hævelse og smerter svarende til såret eller er der blot en negativ udvikling i sårhelingen. Dette er nærmere beskrevet i afsnittet om Antibiotikakrævende infektion og kritisk koloniserede sår.

Moisture:

Sårsekretionen beskrives ud fra mængde, farve, konsistens og lugt.

Mængden af sekretion opdeles i små, moderate og store mængde. En beskrivelse af mængden af sårsekret vil altid være subjekt. Den kan evt. beskrives og vurderes ud fra hyppigheden/ behovet for skift af bandage, men da vi ikke ved præcist hvor meget sekret div sårbandager kan håndtere, er det en usikker metode. Har man gennem længere tid brugt de samme typer bandager og der bliver behov for at skifte hyppigere, kan det være en indikation for at såret væsker mere eller modsat, hvis man skal skifte med længere interval kan det tyde på at såret væsker mindre.

Farven på sekretet siger noget om dets indholdet, således vil rosa eller rød sårsekret være farvet af røde blodlegemer, som kommer fra beskadiget kapillærer. Grumset, mælkefarvet sårsekret indeholder store mængder at fibrin på grund af inflammation eller infektion. Pseudomonas aeruginosa giver ofte grønlig sårsekret og hvis der behandles med sølvprodukter kan man se grå/sort sårsekret.

Store mængder protein som ses ved inflammation og infektion vil gøre sekretet klæbrigt og tykt.

Er der i stedet små mængder protein vil sårsekretet være mere tyndflydende, dette ses ofte i kombination med store mængder af sekretion, som man ser ved ødemtilstande.

Sårsekret har ofte en lugt, dette er naturligt, men ubehageligt lugt kan skyldes kritisk kolonisering, infektion, nekrotisk væv eller fistler.

Edge:

Sårkanterne beskrives i forhold til deres struktur, er de tørre, macereret, voldformede/ forhøjede, underminerede, er de frisk røde eller nekrotisk, er der callositet/ hårdhudsdannelse.

Er der begyndende epitalisering, hvor man ser en blåviolet kant af nyt epitel rundt om såret. ´

Under beskrivelsen af kanter, kan man med god mening medtage de nære såromgivelser, svarende til 1-2 cm fra kanten.

# data[].attributes.body
BMI = vægt i kilo / (højde × højde i meter)
Resultat: 17.21 BMI
Undervægt

# data[].attributes.body
Kvinde over 75 år: 41 x V + 2610
41 x 48 + 2610 = 4,578
Aktivitetsniveau 1,4
1,4 x 4,578 = 6,409, 2

Dagligt energibehov for vedligeholdelse 6,409,2 kj
Vægtøgning: 8.000 - 9.000 kj ( se skema)

# data[].attributes.body
Ved BMI < 18,5 lægges en individuel ernæringsplan ved klinisk diætist

# data[].attributes.headline
Rygning og  optag af mikronæringsstoffer 

# data[].attributes.subject
Rygning og  optag af mikronæringsstoffer 

# data[].attributes.body
Nikotin sætter sig på de røde blodceller og de får sværere ved også at transporterer ilt ud og rundt i kroppen til cellerne, der har brug for ilt til at optage mikronæringsstoffer i cellerne.

Man skal være opmærksom på jernmangel, da det bidrager til et dårligt iltoptag og optag af mikronæringsstoffer.

# data[].attributes.body
"Årsagerne til polyneuropati er mange. Mennesker med sukkersyge er den største gruppe. Det forhøjede sukker-niveau i blodet ødelægger de små blodkar til nerverne, ofte i fødderne. Men også bindevævssygdomme, fejlernæring for eksempel B12 vitamin-mangel, nogen former for medicin eller langvarigt for højt alkoholforbrug kan give nervebetændelse."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad er nervebetændelse - og hvad skyldes det

Nervebetændelse, også kaldet for neuropati, opstår, når en skade eller sygdomme påvirker de nerver, som ligger udenfor hjernen og rygmarven.

Det kan opstå i flere nerver på èn gang og kaldes da polyneuropati (poly- er græsk og betyder flere eller mange). Symptomerne er da ofte både på højre og venstre side, for eksempel symmetrisk i begge fødder og ben.

Årsagerne til polyneuropati er mange. Mennesker med sukkersyge er den største gruppe. Det forhøjede sukker-niveau i blodet ødelægger de små blodkar til nerverne, ofte i fødderne. Men også bindevævssygdomme, fejlernæring for eksempel B12 vitamin-mangel, nogen former for medicin eller langvarigt for højt alkoholforbrug kan give nervebetændelse.

Mennsker, som skal igennem et forløb med kemoterapi, udvikler ofte nervebetændelse under eller efter kemokuren.

En særlig type angriber de specielle fedtceller, som ligger beskyttende omkring og isolerer vores nerver. Den kan opstå i vores eget immunsystem, som ved en fejl angriber fedtcellerne, det hedder en auto-immun nervebetændelse (auto - er græsk og betyder "selv") . Den mest kendte autoimmune nervebetændelse er Guillain- barrè syndrom .

Sidder generne kun i èn nerve, skyldes det oftere lokal påvirkning af nerven, f.eks at en nerve er i klemme , som det ses ved karpaltunnelsyndrom, hvor man får føleforstyrrelse i hånden. Da kan generne ofte lindres ved en operation i håndleddet, hvor trykket på nerven lettes.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nervebetændelse og polyneuropati - hvad er det?

# data[].attributes.attachment_link.description
Nervebetændelse opstår, når sygdomme ødelægger vores følenerver. Ofte udvikler man sovende fornemmelse eller smerter i fødderne og hænderne. Læs mere her.

# data[].attributes.body
"Sygehuskost anbefales som den kost, der bør spises under sygdom, hvor der kan være en ernæringsrisiko"

"Sygehuskosten har således et højere indhold af protein og af fedt (som en effektiv energikilde) og dermed et lavere indhold af kulhydrat og kostfiber end Normalkosten."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sygehuskost anbefales som den kost, der bør spises under sygdom, hvor der kan være en ernæringsrisiko.

Kosten er en vigtig del af behandlingen, og det er derfor vigtigt at sikre, at patienterne har en tilstrækkelig kostindtagelse under indlæggelsen. Ofte har patienterne et øget behov for proteiner, der indgår i kroppens forsvarsprocesser og til bevarelse af muskelmassen. For at kunne udnytte proteinet optimalt skal energibehovet ligeledes være opfyldt.

Under sygdom kan appetitten ofte være nedsat, og indlagte patienter må af og til springe et eller flere måltider over i forbindelse med undersøgelser. Derved er der stor risiko for, at indlagte patienter bliver underernærede, hvilket stiller højere krav til Sygehuskostens energitæthed og proteinindhold.

Sygehuskosten har således et højere indhold af protein og af fedt (som en effektiv energikilde) og dermed et lavere indhold af kulhydrat og kostfiber end Normalkosten.

Retningslinjer for Sygehuskost

Energiindholdet skal svare til patientens aktuelle behov, og kosten bør have et proteinindhold på 15-20 E%, et fedtindhold på 35-45 E% og et kulhydratindhold på 40-45 E%.

Indholdet af vitaminer og mineraler bør i videst muligt omfang svare til Normalkostens anbefalinger, dog skal der suppleres med et dagligt kosttilskud i form af en vitamin-mineral-tablet.
Se anbefalinger for den danske institutionskost
Måltiderne bør fordeles på 3 hovedmåltider og 3 mellemmåltider, med særlig fokus på Mellemmåltidernes indhold af protein og energi.

Den gode måltidsservice

Mennesker er forskellige, og for nogen er det ikke nødvendigvis en god oplevelse at spise, når man er syg.

Køkken- og plejepersonalet har derfor en vigtig funktion og et stort ansvar for, at de daglige måltider bliver en positiv oplevelse for patienten.

Maden skal smage godt og skal passe til patientens behov.

Mad forbindes med omsorg - og stemningen omkring måltidet kan være afgørende for appetitten. Derfor kan det gøre en forskel at maden er anrettet indbydende, at bordet er dækket, at maden har den rette temperatur, og at patienten får den nødvendige hjælp og tid til at spise i eget tempo.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sygehuskost anbefales som den kost, der bør spises under sygdom, hvor der kan være en ernæringsrisiko. Kosten er en vigtig del af behandlingen, og det er derfor vigtigt at sikre, at patienterne har en tilstrækkelig kostindtagelse under indlæggelsen. Ofte har patienterne et øget behov for proteiner, der indgår i kroppens forsvarsprocesser og til bevarelse af muskelmassen.

# data[].attributes.body
protein og kulhydrat 17kj
fedt 37kj

Fedt er en effektivenergikilde og småtspisende og underernærede kan med fordel spise en højere andel af energibehovet i fedt end hvad der er anbefalet til sunde og raske.