# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere ordulinnus on üks Eesti tuntumaid keskaegseid kindlustusi ja asub Rakvere linnas Lääne-Viru maakonnas. Linnus on üks suurimaid turismiatraktsioone Virumaal ning meelitab igal aastal ligi tuhandeid külastajaid.
Alguses oli tegemist puust kindlusega, kuid aastate jooksul on seda laiendatud ja tugevdatud. Praegu on linnus valdavalt kiviehitis ning hõlmab endas mitmeid hooneid ja rajatisi. Rakvere linnus on mitu korda olnud lahingute tunnistajaks ning on vahetanud mitmeid kordi omanikke. Üks kuulsamaid sündmusi linnuse ajaloos on 1577. aastal toimunud Põhjasõja lahing, mille käigus linnus sai tugevasti kannatada.
Linnus avatud külastajatele ning seal toimub palju erinevaid üritusi ja näitusi. Linnuses on võimalik näha keskaegset relvastust, rüütlirüüsid, torne ja muud keskaegset kraami. Linnuses toimuvad ka põnevad õpitoad ja mängud lastele ning täiskasvanutele.

Pilt: http://rakvere-eri.weebly.com/uploads/1/6/0/1/16017492/266902225.jpg

# data[].attributes.body
Sagadi mõis on ajalooline mõisakompleks, mis asub Põhja-Eestis, Sagadi külas. Mõis pärineb 15. sajandist. Läbi sajandite on Sagadi mõis olnud mitmete tuntud perede omanduses ning läbinud mitmeid muudatusi ja renoveerimisi. Näiteks, 18. sajandil, kuulus mõis von Focki perekonnale. Nende ajal renoveeriti mõisat barokkstiilis ja loodi ka kaunis park. 19. sajandil kuulus mõis von Stackelbergi perekonnale, kes arendasid parki ja aedu edasi, lisades ka romantilise maastikupargi ja kasvuhoone. Mõisahoone renoveeriti samal ajal neogooti stiilis. Nõukogude ajal kasutati mõisat kooli ja metsandusuuringute keskusena ning 1990ndatel aastatel renoveeriti mõis ja sellest sai muuseumi- ja hotellikompleks. Alates 1999. aastast tegutseb peahoones Sagadi looduskool.

Pilt: Andre Õunapuu

# data[].attributes.location_name
Palermo suusarajad, Tammiku, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Palermo on suurepärane koht terviseradade ja spordi nautimiseks. Seal on palju võimalusi, et harrastada tervisesporti ja nautida kaunist loodust.

Terviserajal on 2 km ja 3 km valgustatud saepuru- ja loodusliku kattega rajad. Talvel on terviseradadel hooldatud suusarajad ning ülejäänud aastaaegadel on võimalik radadel käia kõndimas, joosta või harrastada kepikõndi.

Matkarajal on sul võimalik kasutada ka jõulinnakut, kus on 6 erinevat pinki lihastreeningu ning venitusharjutuste tegemiseks. Talveperioodil saab lume olemasolul kelgutada Kunderi tänava poolse parkla vastas asuval kelgumäel.

# data[].attributes.body
Uhtna mõis asub Lääne-Virumaa vallas, Uhtna alevikus. Uhtna mõisa peahoone on ehitatud 18. - 19. sajandil. Hoone ehitamisel kasutati klassitsistliku stiili võtteid. Peahoone esist väljakut ääristaval alal on säilinud, natukene ümber ehitatuna, lisaks mõnede teiste kõrvalhoonete ka ait ja tall-tõllakuur. Üks mõisa kõrvalhoonetest on kasutuses külapoena. Mõisast eemal asub kivikuivatihoone. 2012. aasta septembris toimus vanas mõisas põleng ning selle tagajärjel jäid hoonest järele vaid seinad. Tulekahju jäänuseid ja suitsu nägi hommikul aknast ja kooli kõndides pealt väike Roosmarii, kes elas mõisast vaid (umbes) 700 meetrit eemal. Koolis räägiti sellest tol päeval palju.

Pilt: Enno Kapstas

# data[].attributes.body
Uljaste järv on tähtis looduslik objekt Eestis, kuna see on üks suuremaid ja sügavamaid järvi riigis. Järv on oluline ka kohalikele elanikele, sest see pakub võimalusi erinevateks tegevusteks, nagu ujumine, kalastamine ja paadisõit. Uljaste järv on ka populaarne turismiobjekt, eriti suvel, kui turistid saavad nautida kaunist loodust ja veespordi võimalusi. Järve ümbrus on ka populaarne matkamiseks ja pikniku pidamiseks. Lisaks on Uljaste järv oluline ka ökosüsteemi seisukohast, kuna seal elab palju erinevaid kalaliike ja linnuliike, mis toetavad kohalikku ökosüsteemi mitmekesisust.
Pildi autor: Kalev Vask

# data[].attributes.location_name
Neeruti matkarada, Neeruti, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Neeruti loodusrada on Lääne-Virumaal Kadrinast 3 km kaugusel, Neeruti maastikukaitsealal asuv matkarada. Matkaraja kogupikkuseks on 14 km. Radasid saab läbida 3,3 km, 6,9 km või 9 km retkedena. Rajad kulgevad mööda 10 000 aastat tagasi tekkinud oose. Rajal saab tutvuda selle lähedal asuva Jõeperes sündinud eesti kirjaniku ja arsti Friedrich Reinhold Kreutzwaldi eeposes “Kalevipoeg” tuntuks kirjutatud paiga loodusega.

Matkaradade kõrval asuvad ka Neeruti järved, mis on suvel populaarsed supluspaigad. Talveperioodil on ligi 9 km osa matkarajast läbi sõidetav ka suuskadega ning suvel on seal head tingimused rattasõiduks.

# data[].attributes.body
Viru-Jaagupi kirik sai kirikumaa Liivimaa ordumeistrilt Johann von Mengdenilt 1453. Seejärel kinkis maa Johann Wolthus von Hersel 1473 aastal, Berend von der Borch 1482 aastal ja Wolter von Plettenberg aastal 1453. Kuigi kiriku täpne ehitusaeg on teadmata, on seda esmakordselt mainitud 1473. aastal Rakvere Saksa Maarja kiriku abikirikuna.
16. sajandi lõpu sõja ajal hävitasid kirik Vene väed, kuid ehitati uuesti üles 1669. Kahjuks hävis kirikumõis uuesti Põhjasõjas aastal 1703. Vene väed süütasid selle kahel korral 1703. ja 1708. aastal.
Oma praeguse ilme omandas kirik 1877/1878 aastal. Aastatel 1697–1710 oli Viru-Jaagupi pastor ajalookroonik Christian Kelch. Tema "Liefländische Historia" ja "Continuation" on märkimisväärsed ajalooallikad ning Kelchi kroonikas on trükitud esimene eesti rahvalaul "Jörru!Jörru!Jooks ma tullen".
Aastatel 1960–1994 töötas koguduse õpetajana Madis Oviir, kelle eestvedamisel püstitati 1989. aastal kirikuaeda esimene stalinismiohvrite mälestussammas Eestis.

Pildi autor: Ivar Leidus

# data[].attributes.body
Äntu järved on Väike-Maarja lähedal asuvad 7 selgeveelist järve. Nendest järvedest suurimad on Valgejärv, Roheline ehk Vahejärv ning Sinijärv. Roheline ja Sinijärv on unikaalsed oma vee läbipaistvuse tõttu. Vee värvust mõjutab veel jävi ümbritsev mets ning vee põhjas asetsev hele järvelubi.

Nendest kolmest järvest veidi eemale jäävad teised Äntu järved: Linaleo, Mäetaguse, Kaan- ja Umbjärv. Need on rohkem soise maastikuga ümbritsetud väikesed õõtskallastega metsajärvikud.

Järvesid saab paremini tundma õppida Äntu järvede matkaradasid läbides.

Suvel on Valgejärv väga populaarne ujumiskoht.

# data[].attributes.location_name
Käsmu poolsaar, Käsmu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Käsmu on tähtis, sest see on üks olulisemaid sadamalinnu Eestis. Käsmu asub Eesti põhjarannikul ning on strateegiliselt oluline merenduse ja kaubanduse jaoks.
Käsmu on tuntud ka oma ilusate maastike, looduskaunite randade ja matkaradade poolest. See on populaarne turismi- ja puhkekoht, kus saab nautida mereäärset loodust ning teha erinevaid meresõidu- ja matkamisega seotud tegevusi.
Käsmu matkarajad võimaldavad nautida kaunist loodust ja mereäärseid vaateid. Üks populaarsemaid matkaradasid on Käsmu poolsaare matkarada, mis viib läbi metsade, ranniku ja kaluriküla ning pakub vaateid merele ja naaberlaidudele.

Käsmu piirkonnas asub ka Lahemaa rahvuspark, mis on Eesti suurim rahvuspark ja kaitseb suurt osa põhjaranniku looduslikest elupaikadest. Seal on palju erinevaid maastikke, nagu metsad, rabad, rannikualad ja saared ning mitmed matkarajad.

Pildi autor: Elvis Antson

# data[].attributes.location_name
Simuna allikas, Allika, Simuna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.attachment_caption
Simuna allikas 2017 a. talvel, autor: Kairo Kiitsak

# data[].attributes.body
Simuna allikas on Lääne-Virumaal Simuna alevikus asuv allikas. Allikat nimetatakse teisiti ka Katkuallikaks. Vanas kõnepruugis tähendas katk allikaauku, mis on väga veerohke. Simuna allikast saab alguse 122 kilomeetri pikkune Pedja jõgi, mis lõpuks jõuab Emajõkke. Pedja jõelt saab alustada ka kanuumatka.

Ümber allika on paarisaja meetri ulatuses puhkeala, kus ühel pool jõge on külakiik ning kiriku ja tee poole jääb istumiskoht koos laua ning pinkidega. Veel on olemas minimaalne korvpalliplats, kus vabal ajal kätt harjutada. Külakiige poolselt alalt läheb edasi ka Simuna looduse õppe- ja matkarada.