# data[].attributes.body
Alkiota aletaan kutsua sikiöksi kahdeksannen raskausviikon jälkeen. Tällöin sikiöllä on jo kolmiulotteinen rakenne sekä sitä suojaavat vesikalvo, suonikalvo, rakkokalvo ja ravitsemuskalvo.

# data[].attributes.body
Sikiökehityksen aikana sikiön koko moninkertaistuu 4 senttimetrin mittaisesta n. 50 sentin pituiseksi. Sikiönkehityksen alussa sikiöllä ei ole vielä luita. Sikiöllä on vain rustokudoksesta muodostuneita luiden aiheita. Ne alkavat luutua, ja raajojen luut kasvavat pituutta. Kun sikiön hermosto ja lihaksisto alkaa kehittyä, sikiö alkaa liikkua kohdussa.

# data[].attributes.body
Istukka on sikiön ja äidin yhteinen elin. Istukka muodostuu osin alkion ja myöhemmin sikiön soluista ja osin kohdun limakalvon soluista. Istukan kautta sikiö saa tarvitsemiaan aineita ja poistaa kuona-aineita. Istukan sikiön puoleiset osat kehittyvät rakkokalvon poimuista, joista muodostuu istukkaan nukkalisäkkeitä. Ne lisäävät aineiden vaihtopinta-alaa.

Alkion vatsan kohdalla kasvaa rakkokalvo, jonka varsi pitenee napanuoraksi. Napanuorassa sikiön veri kulkee istukkaan kahta napavaltimoa pitkin. Veri palaa istukasta sikiöön yhtä napalaskimoa pitkin. Äidin veri pääsee lähelle alkion soluja, mutta ei suoraan kosketukseen niiden kanssa.

# data[].attributes.body
Aineet siirtyvät sikiön ja äidin verien välillä pääosin diffuusiolla. Vasta-aineiden siirtymisen vuoksi syntyvällä lapsella on vastustuskykyä samoille taudinaiheuttajille kuin äidilläkin. Vasta-aineet säilyvät lapsella vain muutaman kuukauden.

# data[].attributes.body
1. Avautumisvaiheessa kohdunkaula lyhenee ja levenee 10 cm levyiseksi. Se kestää keskimäärin 7-9 tuntia ensisynnyttäjällä, mutta voi vaihdella hyvinkin paljon.

2. Ponnistusvaiheessa oksitosiinin aiheuttamat kohdunseinämän supisukset työntävät vauvan ulos äidin tekemän lihastyön ohella. Tämä kestää parista minuutista pariin tuntiin.

3. Jälkeisvaiheessa istukka, sikiökalvot sekä napanuora poistuvat kohdusta, kun se on katkaistu heti lapsen syntymän jälkeen.

# data[].attributes.body
Asennoilla ja liikkumisella on suuri merkitys koko synnytyksen ajan. Rentoutumisessa ja keskittymisessä auttaa rauhallinen hengitystapa. Se ei itsessään poista kipua, mutta auttaa kestämään sitä paremmin. Oloa voi myös helpottaa lämpimässä suihkussa tai vesialtaassa oleilemalla. Yksi tehokas lääkkeetön kivunlievitysmenetelmä on myös TENS eli sähköinen hermostimulaatio.

# data[].attributes.body
Synnytys voi olla hyvinkin kivulias ja monet helpottavat kipua lääkkeillä. Kenties tunnetuin on sentraalinen epiduraalipuudutus. Tämän antamisen esteenä voi kuitenkin olla esimerkiksi verenohennuslääkkeiden käyttö tai alaselän ihon tulehdus.

Toimivia lääkkeitä kivunlievityksessä ovat myös opioidit, joita ei kuitenkaan voi kovin lähellä synnytystä antaa suurina määrinä, jotta vauva ei kärsi niistä. Opioidit läpäisevät istukan ja niillä on haittavaikutuksia myös äidille, kuten huonovointisuutta sekä uneliaisuutta.

Ilokaasu saa endorfiinit ja dopamiinin vapautumaan, mikä saa synnyttäjän olon rentoutuneeksi. Tämä ei kuitenkaan ole vahvimpia kivunlievitys keinoja.

# data[].attributes.body
Sikiöstä:
- vesi
- hiilidioksidi
- virtsa-aine eli urea

Sikiöön:
- vesi
- happi
- ravintoaineet
- virukset
- hormonit
- vasta-aineet

# data[].attributes.body
Raskauden loppuvaiheessa istukan progesteronituotanto vähenee ja estrogeenien tuotanto lisääntyy, jotta kohtu pääsee supistelemaan enemmän. Sikiön aiheuttama kohdunkaulan venyminen sekä estrogeenitasojen nousu aiheuttakaa oksitosiinituotannon alkamisen.

Oksitosiini ja kudoshormonit voimistavat synnytyspolttoja. Näiden lisäksi relaksiinihormoni mahdollistaa synnyttämisen - kohdunkaulan sidekudos veltostuu ja lantion nivelten liikkuvuus lisääntyy.