# data[].attributes.body
Bitka kod Saint-Quentin

Postojalo je više bitaka kod Saint-Quentina tijekom Prvog svjetskog rata, ali najpoznatije su: Njemačka proljetna ofenziva, Bitka kod Saint-Quentina (1914.) Početkom rata (kolovoz 1914.), Njemačka je napala Francusku kroz Belgiju, prema tzv. Schlieffenovom planu. Saveznici (Francuska i Britanija) povlačili su se nakon poraza kod Monsa i Charleroia. Francuska 5. armija pod zapovjedništvom generala Charlesa Lanrezaca trebala je usporiti njemačku vojsku kako bi se ostatak savezničkih snaga mogao sigurno povući prema jugu, bliže Parizu.

# data[].attributes.body
Druga bitka na Marni počela je 15. srpnja, a saveznici su pokrenuli protunapad 18. srpnja kod Soissonsa.General Ferdinand Foch, zapovjednik savezničkih snaga, isplanirao je iznenadni napad.Saveznici su upotrijebili tenkove, pješaštvo i topništvo u koordiniranom napadu.Francuske i američke snage probile su njemačke linije zapadno od Soissonsa.Napad je bio uspješan i Nijemci su se morali početi povlačiti.Američke postrojbe (npr. 1. i 2. pješačka divizija) igrale su važnu ulogu u napadu.

# data[].attributes.body
Glavne borbe odvijale su se na planini Cer i u okolnim područjima (Šabac, Loznica, Tekeriš).Srpske trupe izveli su noćni napad 15. kolovoza kod sela Tekeriš – to je bio prvi noćni boj u ratu.Srpska vojska koristila je prednosti poznatog terena i domoljubnog duha, dok su austro-ugarske snage bile neorganizirane i demoralisane.Austro-Ugari su potpuno poraženi i počeli su povlačenje preko rijeke Drine.Bitka na Ceru pokazala je da mala i slabije opremljena vojska može pobijediti veću silu uz dobru strategiju i moral i postala je simbol srpskog otpora i hrabrosti.

# data[].attributes.body
Saveznici su željeli: Otvoriti novi front i smanjiti pritisak na Rusiju s istoka. Zauzeti Carigrad (Istanbul) i tako prisiliti Osmansko Carstvo na kapitulaciju. Osigurati pomorski put do Crnog mora i Rusije kroz Dardanela itd... Ishodi: Pobjeda Osmanskog Carstva. Saveznici nisu uspjeli zauzeti Galipolje ni otvoriti put do Rusije. Kampanja je bila veliki vojni i politički neuspjeh za Britaniju i Francusku.

# data[].attributes.body
Bitka kod Ypresa

Ypres je bio središte višestrukih krvavih sukoba između saveznika (britanske, francuske, belgijske i kasnije kanadske i australske snage) i njemačkih trupa.

Prva i glavna bitka kod Ypresa (19. listopada – 22. studenog 1914.). Dio njemačke ofenzive prema zapadu nakon invazije na Belgiju. Saveznici su uspjeli zaustaviti njemački napredak unatoč velikim gubicima. Ovdje je prvi put upotrijebljen bojni plin u povijesti – Nijemci su 22. travnja 1915. pustili klor-plin na savezničke položaje.

# data[].attributes.body
Bitka kod Jutlanda

Tijekom rata, britanska mornarica je imala blokadu Njemačke u Sjevernom moru, ograničavajući njemačku trgovinu i opskrbu.Njemačka je željela razbiti britansku pomorsku nadmoć i oslabiti blokadu.Cilj Nijemaca bio je izvući dijelove britanske flote u sukob koji bi mogli dobiti, koristeći kombinaciju svoje glavne bojne flote i manjih jedinica. 31.svibnja 1916., njemačka flota predvođena admiralom Reinhardtom Scheerom susrela se s britanskom flotom pod zapovjedništvom admirala John Jellicoea.Bitka je trajala cijeli dan i dio noći, uključujući intenzivne sukobe između bojnog brodovlja (ratnih brodova s velikim topovima).

# data[].attributes.body
Bitka kod Kobarid-a

Ofenziva je započela 24. rujna 1917. iznenadnim i snažnim napadom. Glavni cilj bio je probiti talijanske linije i osvojiti ključne položaje oko Kobarida. Njemačko-austro-ugarske snage uspjele su probiti front i natjerati Talijane na povlačenje. Bitka je obilježena složenim terenom, dubokim dolinama i planinskim vrhovima. Velika pobjeda austro-ugarskih i njemačkih snaga. Talijanska vojska pretrpjela je velike gubitke i povukla se na crtu Piave. Bitka je označila preokret na talijanskom frontu.

# data[].attributes.body
Bitka kod Somme

Ofenziva je započela 1. srpnja 1916., poznat kao najkrvaviji dan britanske vojske — poginulo je oko 20.000 britanskih vojnika, a oko 40.000 je ranjeno. Saveznici su koristili topničku pripremu, ali njemački rovovi i strojnice bili su iznimno dobro utvrđeni. Bitka je trajala više od četiri mjeseca, s ogromnim žrtvama i minimalnim teritorijalnim pomacima. Prvi put su u većoj mjeri korišteni tenkovi, ali njihova učinkovitost je bila ograničena zbog tehničkih problema.