# data[].attributes.body
Hiiumaa Eiffeli torn asub Reigi küla põhjatipus. Torni ehitajaks oli kohalik külamees Jaan Alliksoo. Torn sai valmis 2007. aastal ja selle kõrgus on 31,4m. 2008.aasta aprillikuus sai alguse vaidlus torni püstijäämise üle, sest tornil puudus ehitusluba ja ka torni turvalisus ei olnud just kiita. Torni külastab iga suvi umbes 30000 turisti. Torni all asuvad ka igasugused muud põnevad puust majad ja nikerdised nt: kiiged, veskid, põgenemismaja ja hiljuti ehitati sinna veel kohvik, kus müüakse suvel jäätist ning suhkruvatti.

# data[].attributes.body
Kallaste pank on 400 meetri pikkune ja kuni 10m kõrgune paepaljand. Seal kasvab vana männik, mille varjus kulgeb metsatee piki astangut ning panga lõunapoolses osas on näha korallidest jt mereselgrootutest moodustunud bioherme riff. See riff on üks esinduslikumaid Eestis. Panga paelõhedes kasvab ka mitmeid haruldasi sõnajalaliike ja õistaimeliike. See on väga hea koht, kus loodust nautida ja näiteks pikniku pidada, sest vaadata ja uurida on seal palju. Muistendi järgi olnud Kallastepanga sees eestlaste vabadussõja ajal Vanapagana sepikoda, kus ta oli relvi valmistanud... Kui tahad teada saada, mine ja uuri ise järgi.

# data[].attributes.body
Tahkuna tuletorn asub Hiiumaa põhjatipus. See on Malmist tuletorn mille ehitust alustati 1873. aastal. Tuletorn on kujult kooniline, tipus on seal laternaruum koos rõduga. Torni kõrgus on 43m ja tule kõrgus merepinnast on samuti 43m. Tuletorni koordinaadid on  59° 5′ 29″ N, 22° 35′ 10″ E. Tuletorni tuli põleb pimedal ajal aastaringselt ning seda on näha 12 meremiili kaugusele. Tule töötsükkel kestab 15 sekundit.Torni all asub kohvik ja natuke tornist eemal asub ka mälestusmärk Estonia katastroofis hukkunud laste mälestuseks.

# data[].attributes.location_name
Kärdla Lennujaam, Lennujaama tee, Tallinn

# data[].attributes.headline
Kärdla Lennujaam, Lennujaama tee, Tallinn

# data[].attributes.subject
Kärdla Lennujaam, Lennujaama tee, Tallinn

# data[].attributes.body
Kärdla lennujaam on tüübi poolest tsiviillennujaam ja see avati 1963. aastal. Lennujaam asub veidi Kärdlast väljas, üsna mere ääres. Lennujaama lähiümbrusesse jääb ka roograhu sadam, kus saab ühtlasi ka lõunatamas käia ja väike armas rand. Kärdla lennujaam on Hiiumaa ainuke lennujaam.
Maandumisrada on 1520 meetrit pikk ja 30 meetrit lai, viimati uuedati lennurada 1998. aastal.
Kärdla lennujaamaga on seotud vaid üks õnnetus, nimelt kukkus 2001. aastal Paladel alla 17 reisijaga lennuk, õnnetuses hukkus kaks inimest. Õnnetuse põhjustasid pilootide enda vead. Lennuk kuulus ELK Airways lennuliinile.
Kord aastas, augustis, korraldab lennujaam ka lennupäevi.
Hiiumaalt saab lennata Tallinnasse ja Tallinnast saab ka Hiiumaale, lennuk käib kaks korda päevas (hommikul kaheksa ajal ja õhtul kolmveerand kuue paiku).

# data[].attributes.location_name
Elamuskeskus Tuuletorn - Windtower Experience, Mäe, Käina, Hiiu maakond

# data[].attributes.headline
Elamuskeskus Tuuletorn - Windtower Experience, Mäe, Käina, Hiiu maakond

# data[].attributes.subject
Elamuskeskus Tuuletorn - Windtower Experience, Mäe, Käina, Hiiu maakond

# data[].attributes.body
Tuuletorn on väga lõbus ajaveetmis koht ning sobib igas vanuses inimestele. Tornis on mitu korrust ning igal korrusel on väikesed näituse nurgakesed Hiiumaast. Veel on võimalus käia ronimisseinal, mis muideks on Baltikumi suurim. Muidugi saab minna ka liftiga või trepist minna tornitippu õue tekkile. Torniga samas majas on veel jõusaal ja ujula ning, kui kõht läheb tühjaks saad ka külastada Ruudi kohvikut.

# data[].attributes.body
Kõpu tuletorn asub Hiiumaal Kõpu poolsaare keskosas Mägipe külas. Torn on Läänemere ja Baltimaade vanim ning maailmas väidetavalt teine või kolmas tuletorn, mille tipus on tuli pidevalt põlenud. Tuletorn ehitati 67m kõrgusele üle merepinna Hiiumaa kõrgeimasse punkti. Torni kõrgus maapinnast on 36m ja tule kõrgus maapinnast on 102,6m, tule nähtavus on 26 meremiili. Tuletorni tuli on Läänemere tuletornide seas kõige suurema valgustustugevusega. Torni hakati ehitama 1504. aastal ja see valmis 1531.aastal. Esialgu oli majaka kõrgus 20 meetrit ning see püsis ilma tuleta rohkem kui sada aastat. 1649. aastal hakati seal põletama puid paagi platvormil, sest tuletorn oli siis pigem nagu tulepaak. 1810. aastal allutati tuletorn kroonule ja raiuti sinna trepp, ehitati ülemisse ossa 2 ruumi ja ka lampide ruum. 1914. aastal sai torn tugevalt kahjustada Saksa lennukite poolt. Torni 450. aastapäeva puhul otsustati 1980. aastal seda remontida. Tuletorni koordinaadid on  58° 54′ 57″ N, 22° 11′ 59″ E.

# data[].attributes.location_name
Ristna tuletorn, Ristna tuletorn, Kalana, Hiiu maakond

# data[].attributes.headline
Ristna tuletorn, Ristna tuletorn, Kalana, Hiiu maakond

# data[].attributes.subject
Ristna tuletorn, Ristna tuletorn, Kalana, Hiiu maakond

# data[].attributes.body
Ristna tuletorn asub Hiiumaal Kõpu poolsaare läänetipus. Torn telliti Tsaari-Venemaa valitsuse eesmärgil mereohutust tagada. 1874. aastal Pariisis Gustave Eiffeli tehases valmistati tuletorni metallkonstruktsiooni detailid. Detailid transporditi Hiiumale ning pandi seal ka kokku. Torni sai minna mööda keerdtreppi. 1915. aastal esimese maailmasõja ajal sai torn kahjustada ning 5 aastat hiljem kaeti torn betoonkattega. Torni kõrgus on 29,5 meetrit ja tule kõrgus on 37 meetrit merepinnast. Tuletorni tuli on nähtav 31,5 km kaugusele. Tuletorni koordinaadid on  58° 56′ 24″ N, 22° 3′ 19″ E.

# data[].attributes.location_name
Suuremõisa mõis, Suuremõisa, Hiiu maakond

# data[].attributes.headline
Suuremõisa mõis, Suuremõisa, Hiiu maakond

# data[].attributes.subject
Suuremõisa mõis, Suuremõisa, Hiiu maakond

# data[].attributes.body
Suuremõisa loss on ehitatud aastal 1755-1760 krahvinna Ebba-Margaretha von Stenbocki poolt. Loss on barokk-stiilis. Lossis on elatud ning hetkel asub seal kaks kooli. Rahvajutu järgi olnud vanal mõisal maa-alused käigud, millest üks ühendas mõisa Pühalepa kirikuga ning teine jõudnud välja "ussikeldri" juurde. Suuremõisa lossis on mõisa tutvustav muuseumituba, kust saad lugeda täpsemalt lossi ajaloo kohta ja kohvik ning lisaks kaunile lossi kujundusele ja põnevale ajaloole saab tutvuda ka lossi pargiga ja Ametikooli aiaga.

# data[].attributes.body
Paluküla kirik asub Hiiumaal, Palukülas ja see püstitati 1820. aastal, algselt oli kirik mõeldud ühe kuulsa perekonna hauakirikuks ja seal oli üle 100 istekoha. Pühakojana kasutati kirikut kahjuks vaid väga lühikest aega (umbes sada aastat) ja tänaseks on see üsna lagunenud ja hüljatud. Kirik kuulub ka eesti kultuurimälestiste hulka.
Torni kõrgus on orienteeruvalt 29 meetrit ning kiriku koordinaadid on 58° 59' 13" N, 22° 48' 16" E.
Paluküla kirik töötab ka meremärgina ehk on veelikluse abivahendiks ja liiklusmärgiks.

# data[].attributes.body
Soera talumuuseum, mille esialgne nimi oli Sooääre talu ajalugu ulatub umbes 200 aasta taha. Talu vanim osa on XIX sajandist pärit muldpõrandaga rehetuba, kus siis elati ja sügiseti ka vilja kuivatati. Talumuuseumi juurde kuuluvad veel paargu, suitsusaun, kelder, tõllakuur, söögimaja ja ait. Kõikides hoonetes on alles hoitud vanu tööriistu ja ka tarbeesemeid. Soera on ehe näide Hiiu saare XIX sajandi tüüpilisest majapidamisest. Alates 2016 aastast Soera talumuuseum moodustab Palade loodushariduskeskusega ühtse loodusõpet korraldava keskuse.

# data[].attributes.body
Kukka kivi on rändrahn, mis on kaitse all. Kivi asub Hiiumaal, Kukka ja Hiiessaare külade vahel. Kukka kivi on märkimisväärse suurusega: läbimõõt on 42 meetrit, pikkus 16,4 meetrit, laius 11 meetrit ja mis kõige olulisem, kivi kõrgus on 3,1 - 3,9 meetrit. Selliste mõõtmete tõttu on kivi loetud ka hiidrahnuks.
Kivini viib poole kilomeetrine jalutuskäik läbi metsa. Rada ei ole just eriti mugav ja ilus, kuid läbitav ja vaatepilt on seda väärt. Kivi võivad vaatamas kõik ja ükskõik mis ajal.
Lisaks Kukka kivile asub sellele väga lähedal ka Kukka põllukivi, mis on veidi tagasihoidlikum vaatepilt.