# data[].attributes.attachment_caption
Helsepersonell har taushetsplikt. De kan kun formidle helseopplysninger om deg til andre hvis du har gitt samtykke til det, eller det er bestemt i lov at de ska

# data[].attributes.body
Taushetsplikten innebærer at helsepersonell aktivt skal hindre at andre får tilgang til eller kjennskap til opplysninger om sykdom, helsetilstand eller andre personlige forhold som helsepersonellet får vite om i egenskap av å være helsepersonell.

Taushetsplikt for helsepersonell gjelder 24 timer i døgnet. Dette innebærer at plikten til å tie om taushetsbelagte opplysninger og hindre at de spres gjelder hele tiden, også i fritiden.

Personer som gjennom sitt arbeid eller sin stilling får kunnskap om andres personlige, økonomiske eller forretningsmessige forhold, har etter norsk rett som regel taushetsplikt. Taushetsplikten har særlig praktisk betydning for helsepersonell, offentlige tjenestepersoner, prester, advokater og deres medhjelpere.

# data[].attributes.attachment_caption
Personvern handler om vår rett til å beskytte eller ta vare opplysninger om oss selv

# data[].attributes.body
Personvern handler om retten til å ha kontroll over egne personlige opplysninger og beskytte disse mot uautorisert innsamling, bruk, deling og lagring av data. Personvern er en grunnleggende rettighet og en viktig verdi i mange samfunn.

Personvern kan omfatte mange forskjellige typer personlige opplysninger, for eksempel navn, adresse, fødselsdato, personnummer, helseopplysninger, kredittopplysninger, bilder og videoer. Personvern kan også omfatte digitale data, som e-post, chat-historikk, søkehistorikk og annen elektronisk kommunikasjon.

Personvern er spesielt viktig i en tid med økt digitalisering og teknologisk utvikling, hvor personlige opplysninger kan samles inn og behandles av en rekke ulike aktører, inkludert selskaper, myndigheter og organisasjoner. Personvernlovgivning og retningslinjer er derfor utviklet for å beskytte personvernrettighetene og gi enkeltpersoner kontroll over egne data og personlige opplysninger.

Personvern refererer til en persons rett til å kontrollere og beskytte egne personlige opplysninger, og til å bestemme hvordan disse opplysningene kan brukes, deles eller lagres av andre. Personvern er en viktig verdi i mange samfunn, og er beskyttet av lovgivning og retningslinjer som er utviklet for å sikre at personvernrettighetene blir respektert og ivaretatt.

# data[].attributes.body
Helsepersonellovens §21 om taushetsplikt:
Helsepersonell skal hindre at andre får adgang eller kjennskap til opplysninger om folks legems- eller sykdomsforhold eller andre personlige forhold som de får vite om i egenskap av å være helsepersonell.

Helsepersonelloven §21a - den såkalte "snokeparagrafen" - er en bestemmelse som ble innført i 2019 for å styrke vern av pasienters personvern og informasjonssikkerhet. Bestemmelsen pålegger helsepersonell og virksomheter å innføre tiltak for å sikre at pasientinformasjon ikke blir misbrukt eller uautorisert tilgjengelig.

HPL §21a sier at helsepersonell og virksomheter skal sørge for at det gjennomføres risikovurderinger av informasjonssikkerheten, og at det utarbeides planer for å håndtere avvik og sikre at personopplysninger blir behandlet på en forsvarlig måte.

Helsepersonell og virksomheter skal også sørge for at ansatte har tilstrekkelig opplæring og informasjon om informasjonssikkerhet og personvern, og at det etableres rutiner og systemer for å sikre at personopplysninger blir beskyttet og behandlet på en sikker og forsvarlig måte.

HPL §21a er en viktig bestemmelse for å sikre at pasienters personvern og informasjonssikkerhet blir ivaretatt på en forsvarlig måte, og at helsepersonell og virksomheter tar nødvendige tiltak for å sikre at personopplysninger ikke blir misbrukt eller uautorisert tilgjengelig. Det er viktig for å sikre tilliten mellom pasienter og helsepersonell, og for å opprettholde en høy standard for informasjonssikkerhet og personvern innen helsevesenet.

Det finnes også andre lover som pålegger taushetsplikt. Her kan en nevne Pasient- og brukerrettighetsloven, forvaltningsloven, Politiloven, Straffeprosessloven, Strafferegistreringsloven, Straffeloven, Domstolloven og Barnevernloven.

# data[].attributes.body
Taushetsplikten gjelder alt du får vite om pasienter eller kunder på jobben din: gjelder sykdomsforhold, privatliv eller andre personlige opplysninger

Sykdommer, medisinbruk, rusbruk, familieforhold, seksuelle legning, økonomiske forhold

# data[].attributes.body
Pasienter skal føle seg trygge på at opplysningene de gir, ikke bringes videre

Taushetspliktens aktive side: du skal selv tie om det du får vite

Taushetspliktens passive side: du skal aktivt hindre at andre får tilgang på pasientopplysninger

# data[].attributes.body
Dersom pasienten tillater det, kan du gi informasjon til andre.

Det kan i noen tilfeller være nødvendig å gi opplysninger videre til annet helsepersonell. Da vil du ha opplysningsrett.

# data[].attributes.body
Hvis du har opplysninger som kan sette andres liv i fare, eller hindre straffbare handlinger har du opplysningsplikt.

Dette kan være f eks ved bekymring om barnemishandling, da har du plikt til å melde fra til barnevernet.

# data[].attributes.attachment_caption
Brudd på taushetsplikten kan få alvorlige konsekvenser

# data[].attributes.body
Straffereaksjonen for generelt brudd på taushetsplikten følger av Straffeloven §§ 209 og 210.

Den som har taushetsplikt i henhold til lov eller forskrift og som røper opplysning eller utnytter en slik opplysning, dømmes til bot eller inntil 1 års fengsel.

Brudd på taushetsplikten vil også kunne få konsekvenser for pasienten ved at tilliten til helsevesenet svekkes. Det kan også være belastende for pasienten at taushetsbelagt informasjon kommer på avveie.