# data[].attributes.body
Suomen sodan päättymisen vuoksi Suomi siirtyi Ruotsin vallan alta Venäjälle.

# data[].attributes.body
Suomi saa omaksi valuutakseen markan

# data[].attributes.body
Tuhannet suomalaiset kuolevat nälkään. Seurauksena esimerkiksi paremmat rautatieyhteydet

# data[].attributes.body
Vapaus harjoittaa säädetyillä ehdoilla elinkeinoa tai kauppaa.

# data[].attributes.body
Espanjan ja Portugalin vallan aika

# data[].attributes.body
Alankomaiden vallan aika

# data[].attributes.body
Iso-Britannian vallan aika

# data[].attributes.body
Yhteiskunnallinen vallankumous, jossa aiemmin hallussa oleva monarkia, feodaaliyhteiskunta ja säätyerioikeudet kumottiin.

# data[].attributes.body
Iso-Britannian vallan aika

# data[].attributes.body
Ranskan keisari Napoleonin ja Venäjän tsaari Alekstaneri I:n välinen rauhan- ja liittosopimus

# data[].attributes.body
Ruotsin hävittyä Suomen sodan Suomi liitettiin Venäjän keisarikuntaan.

# data[].attributes.body
Tärkeä aika uuden Euroopan kartoittamiseen Napoleonin vallan kaaduttamisen jälkeen.

# data[].attributes.body
Italia julistautui yhtenäiseksi kuningaskunnaksi ja Sardinian kuningas Viktor Emmanuel II:n saa vallan.

# data[].attributes.body
Aika, jolloin suurvallat pyrkivät omien valtakuntiensa laajentamiseen joko alueellisesti, taloudellisesti tai poliittisesti muiden kustannuksella. Tyypillistä siirtomaat.

# data[].attributes.body
Saksan alueen valtiot yhdistyvät Preussin johdolla yhtenäiseksi valtioksi. Suurvallat kokivat yhdistyneet Saksan uhkaavaksi.

# data[].attributes.headline
1882 Saksa, Itävalta-Unkari ja Italia liittoutuvat

# data[].attributes.subject
1882 Saksa, Itävalta-Unkari ja Italia liittoutuvat

# data[].attributes.body
Kolmoisentente

# data[].attributes.body
Konferenssi, jossa Euroopan vallat päättivät Afrikan jakamisesta keskenään.

# data[].attributes.body
Kiinassa tapahtunut kapina, jossa taisteltiin länsimaiden kasvanutta taloudellista ja poliittista vaikutusvaltaa vastaan. Kapina lyötiin alas, mutta Qing-dynastia pysyi vallassa.

# data[].attributes.body
Yhdysvaltojen vallan aika

# data[].attributes.body
Japanin ja Venäjän keisarikunnan välinen aseellinen konflikti, joka johti Japanin voittoon. Tästä voidaan katsoa Japanin valtakauden alkavan. Venäjällä tappio aiheutti poliittista liikehdintää ja johti perustuslaillisen monarkian asetukseen.

# data[].attributes.headline
1907 Iso-Britannia, Ranksa ja Venäjä liittoutuvat

# data[].attributes.subject
1907 Iso-Britannia, Ranksa ja Venäjä liittoutuvat

# data[].attributes.body
Iso-Brittannia, Ranska ja Venäjä liittoutuvat, uhkana tuore ja kehittyvä yhdistynyt Saksa, sekä kolmoisliitto ylipäätänsä.

# data[].attributes.body
Yhdysvaltojen, Kiinan, Venäjän ja EU27 vallan aika

# data[].attributes.body
Serbiaktivisti Gavrilo Princip ampui Itävalta-Unkarin arkkiherttuan ja kruunun perillisinen Franz Ferdinandin

# data[].attributes.body
Ensimmäinen maailman sota oli konfilkti, joka käytiin ympärysvaltojen ja keskusvaltojen välillä. Keskusvaltoihin kuului Saksa, Itävalta-Unkari, Osmaanien valtakunta, Bulgaria ja (Italia). Ympärysvaltoihin kuului Iso-Britannia, Ranksa, Venäjä, Portugal, Yhdysvallat (1917) ja (Italia)

# data[].attributes.body
Neuvosto-Venäjän vallankumous, jonka tarkoituksena oli syöksyä valta alas istuimeltaan ja asettaa kommunistinen hallinto tilalle.

# data[].attributes.body
Suomi julistaa itsenäisyyden Venäjän vallankumouksen yhteydessä.

# data[].attributes.body
Sisäinen konfilkti, punaiset valkoisia vastaan. Valkoiset voittivat.

# data[].attributes.body
Ensimmäisen maailmansodan jälkeinen rauhansopimus, jossa Saksaa syytettiin sodasta. Saksalle määrättiin ankarat korvaukset sodasta. Kansanliitto päätettiin perustaa. Ranska kaikista ankarin, Woodroe Wilson hyvin idealistinen eikä kannattanut kovaa rankaisua.

# data[].attributes.body
Yhdysvalloista peräisin oleva tauti, joka tappoi miljoonia ympäri maailmaa.

# data[].attributes.body
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen perustettu organisaatio, jonka tarkoituksena oli välttää konflikti ja pitää rauhaa Euroopassa.

# data[].attributes.body
Benito Mussolini nousee valtaan Italiassa ja tulee diktaattoriksi.

# data[].attributes.body
Neuvosto-Venäjä muuttuu virallisesti Neuvostoliitoksi pitkän vallankumouksen jälkeen.

# data[].attributes.body
Stalin nousee kommunistisen puolueen päävirkaan ja aloittaa vallan keskittämisen itselleen.

# data[].attributes.body
Hitler ja NSDAP nousevat valtaan hyperinflaation ja häpeärauhan ansiosta.

# data[].attributes.body
Natsi-Saksassa säädetyt lait, jotka asettivat rajoja juutalaisten ja "ei-arjalaisten" ihmisten oikeuksiin, luoden laillisen pohjan juutalaisten rodulliselle syrjinnälle.

# data[].attributes.body
Verisin sisällissota. Voittajana ilmenee fasistinen Franco.

# data[].attributes.body
Saksan ja Italian liittoutuminen.

# data[].attributes.body
Juutalaisiin kohdistunut suuri väkivallan aalto, jossa kauppojen ikkunoida rikottiin ja Juutalaisia terrorisoitiin. Taustana

Saksan lähetystövirkailija Ernst Vom Rathin surma Pariisissa 7. marraskuuta, jonka tekijänä oli Saksasta vainoja Pariisiin paennut juutalaismies. Väkivallan aallon oli suunnitellun natsipuolue (NSDAP).

# data[].attributes.body
Saksan ja Itävallan yhdistyminen. Saksan maavoimat marssivat Itävaltaan suuremman Saksan luomisen edellyttämiseksi.

# data[].attributes.headline
1938 Tsekkoslovakian sudeettialueet Saksalle / Münchenin sopimus

# data[].attributes.subject
1938 Tsekkoslovakian sudeettialueet Saksalle / Münchenin sopimus

# data[].attributes.body
Suurvaltojen solmima sopimus sudeettialueiden luovuttamisesta Saksalle. Taustana sudeetinsaksalaiset, rajojen suurentaminen ja Tsekkien rajapuolustuksen heikennys.

# data[].attributes.body
Moskovavassa solmittu Motolov-Ribbentrop-sopimus oli hyökkäämättömyyssopimus joka sai nimensä molempien maiden ulkoministereistä.

# data[].attributes.body
Saksan (ja myöhemmin neuvostoliiton) hyökättyä puolaan alkoi toinen maailmansota. Ranska ja Iso-Britannia olivat antaneet aiemmin Puolalle turvatakuut, jotka laukesivat hyökkäyssodan takia.

# data[].attributes.body
Neuvostoliitto hyökkää Suomeen ilman sodanjulistusta. Neuvostoliitto avasi tulen, astui Suomen ilmatilaan ja aloitti tärkeiden kaupunkien pommituksen.

# data[].attributes.headline
9.4.1940 Saksa hyökkää Tanskaan ja Norjaan

# data[].attributes.subject
9.4.1940 Saksa hyökkää Tanskaan ja Norjaan

# data[].attributes.body
Saksa hyökkäsi Norjaan varmistaakseen sotateollisuudelle tärkeät raaka-aineet ja mineraalit. Norja kaatui kahdessa kuukaudessa ja Tanska kahdessa tunnissa. Tanska oli tärkeä sijaintinsa tähden.

# data[].attributes.body
Saksa pettää sopimuksen Neuvostoliiton välillä ja aloittaa suurhyökkäyksen neuvostoliittoon. Tämä hankaloitti Saksan tilannetta, sillä suuri rintama vei resursseja pois puolustukselta ja muilta tärkeiltä alueilta. Tämä aloittaa myös jatkosodan Suomessa, jolloin Suomi hyökkää Neuvostoliittoon saadakseen takaisin menetyksiään talvisodasta.

# data[].attributes.body
Japani tekee yllätyshyökkäyksen Yhdysvalloille kuuluneelle Pearl Harbor -tukikohtaan. Japani toivoi nopeaa voittoa ja Yhdysvaltain laivaston nopeaa heikentymistä. Tämä teko oli yksi suurimmista syistä Yhdysvaltojen osallistumiseen toiseen maailmansotaan.

# data[].attributes.body
Neuvostoliiton, Ison-Britannian ja Yhdysvaltojen välillä käyty kokous. Kokouksessa käytiin läpi liittoutuneiden tavoitteita ja keskusteltiin kahden rintaman avaamisesta. Sotatoimien kuten operaatio Overlordin (Normandian maihinnousu 6.6.1944) lisäksi keskusteltiin politiikasta sekä rajalinjoista.

# data[].attributes.headline
9.5.1945 Saksan armeija antautuu puna-armeijalle

# data[].attributes.subject
9.5.1945 Saksan armeija antautuu puna-armeijalle

# data[].attributes.body
Saksan armeija antautuu liittoutuneille (puna-armeija, berliini). Adolf Hitler oli tehnyt itsemurhan jo viikkoa aikaisemmin. Tämä teki päätteen kuusi vuotta riehuneelle sodalle.

# data[].attributes.body
Yhdysvallat pommittivat Hiroshiman kaupungin uusilla ydinaseilla. Japanin hallitus oli aikaisemmin saanut varoituksen. 11 päivän jälkeen pommitus tapahtui, aiheuttaen suurta tuhoa Hiroshiman kaupungille. Tapahtuma on merkittävä, sillä se on ensimmäinen käyttö ydinaseille sotatoimissa. Japani antautui myöhemmin 2.9.1945. Päätös käyttää ydinaseita aiheuttaa vieläkin kiistaa.

# data[].attributes.body
Poliittinen kriisi, jolloin maaliikenneyhteydet Neuvostoliiton miehityksen ympäröimään Länsi-Berliiniin katkaistiin ja kaupunki saarrettiin. Tarkoitus Yhdysvaltojen, Britannian ja Ranskan joukkojen pakottaminen ulos. Saarto päättyi, koska Länsi-Berliiniä kyettiin tukemaan ilmateitse.

# data[].attributes.body
Pohjois- ja Etelä-Korean välillä käyty sota. Yhdysvaltojen johtamat YK:n joukot ottivat Eteläkorean puolen, kun taas Kiina otti Pohjois-Korean puolen. Neuvostoliitto tuki Pohjois-Koreaa. Syy sotaan oli Pohjois-Korean yllättäinen hyökkäys Etelä-Koreaan. Toisen maailmansodan jälkeen Korea ei ollut kovinkaan vakaa. Sota päättyi aselepoon ja rajojen jähmettymiseen.

# data[].attributes.body
Neuvostoliiton diktaattori Josif Stalinin kuolemaa seurannut kansannousu, joka aiheutui "suojasäästä" sekä sisäisten uudistusten hitaudesta. Neuvostoliitto lopulta murskasi kansannousun väkivalloin, kun tankit vierivät kaupunkiin. Yhdysvallat eivät tästä pitäneet.

# data[].attributes.body
Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välinen kriisi. Syynä kriisille olivat Yhdysvaltojen Turkkiin sijoittamat ydinohjukset, jotka uhkasivat Neuvostoliiton maaperää. Neuvostoliitto vastasi tähän aloittamalla ydinaseiden sijoittamisen Kuubaan. Kriisi tunnetaan sen mahdollisuudesta aiheuttaa suuri sota suurvaltojen välillä. Tilanne päättyi neuvotteluihin, jossa molemmat vetivät ohjukset pois.

# data[].attributes.body
Pohjois- ja Etelä-Vietnamin välillä käyty sota, jossa Yhdysvallat tukivat Etelä-Vietnamia ja Neuvostoliitto Pohjois-Vietnamia. Sota toimi sijaissotana. Vietnami kamppaili pitkään itsenäisyydestä ensin Japania ja sitten Ranskaa vastaan. Sota syttyi, koska Yhdysvallat tahtoivat estää kommunismin nousun. Tämä epäonnistui ja lopulta kommunistit voittivat.

# data[].attributes.body
Suuret muuttoliikkeet Suomessa ja Suomesta ulos siirtolaisiksi.

# data[].attributes.body
Lopetti Suomen postilaitoksen.

# data[].attributes.body
Ensimmäinen Suomen venäläistämisen ja sortamisen kausi. Kulta-aikaa suomalaiselle kansallisidentiteetin ja taiteen kasvatuksessa.

# data[].attributes.body
Koko valtakuntaa koskevat lait oli säädettävä Venäjän lainsäädäntöjärjestyksessä. Suomen valtiopäiville jäi vain lausunto-oikeus.

# data[].attributes.body
Bobrikovin aloitteesta annettu säädös, jonka mukaan venäjän kielen tuli pääosin korvata suomen ja ruotsin kieli Suomen keskushallinnossa.

# data[].attributes.body
Suomen oma sotaväki tuli lakauttaa ja suomalaiset määrättiin suorittamaan asepalvelus Venäjän armeijassa.

# data[].attributes.body
Kenraalikuvernööri Bobrikov sai diktaattorin oikeudet, mistä seurasi sanomalehtien lakkautuksia ja maasta karkoituksia.

# data[].attributes.body
Kansallismielinen aktivisti Eugen Schauman ampui kenraalikuvernööri Bobrikovin, jolla oli diktaattorin oikeudet.

# data[].attributes.body
Manifesti kumosi helmikuun manifestin säännöksen ja lupasi kutsua kokoon valtiopäivät säätämään kansanedustuslaitoksen uudistuksesta ja kansalaisvapauksista. Manifesti peruutti myös Suomen kenralikuvernöörin diktaattorinvaltuudet. Päätti ensimmäisen sortokauden

# data[].attributes.body
Vanhan nelikamarisen säätyeduskunnan tilalle tuli yksikamarinen eduskunta, johon valittiin 200 edustajaa salaisella vaalilla käyttäen suhteellista vaalitapaa.

# data[].attributes.body
Yleinen äänioikeus, Naisilla lupa äänestää.

# data[].attributes.body
Toinen Suomen venäläistämisen ja sortamisen kausi.

# data[].attributes.body
Suomi julistaa itsenäisyytensä Venäjän vallankumouksen yhteydessä.

# data[].attributes.body
Punaiset nostivat punaisen lyhdyn Helsingin työväentalon torniin vallankumouksen alkamisen merkiksi kello 23. Tämä aloitti lyhyen ja verisen konfliktin valkoisten porvarien ja punaisten työläisten välillä.

# data[].attributes.body
Saksassa sotilastoimia harjoitelleet jääkärit palasivat Suomeen. Ottivat valkoisten puolen, joka osottautui suureksi eduksi valkoisille. Jääkärit olivat kokeneita ja toimivat sotilastoimissa johtotehtävissä.

# data[].attributes.body
Merkittävä taistelu sisällissodassa, jossa valkoiset ottivat Tampereen punaisilta. Valkoisia johti tuleva presidentti Carl Gustaf Emil Mannerheim.

# data[].attributes.body
Valkoiset pitävät voitonjuhlan Helsingissä, jonka saksalaiset olivat jo aikaisemmin vapauttaneet (pitivät oman paraatinsa). Toimi symbolina ja vallan näytteenä.

# data[].attributes.body
Neuvostoliitto tykittää omia joukkojaan Suomen rajalla, syyttivät teosta suomalaisia. Tämä johti hyökkäämättömyssopimuksen purkamiseen ja talvisotaan.

# data[].attributes.body
Ensimmäinen Suomen sodista, joka tapahtui toisen maailmansodan aikaan. Puolustussota, vastustajana Neuvostoliitto. Päättyi 13.3 Moskovan rauhansopimukseen

# data[].attributes.body
Talvisodan päättänyt rauhansopimus. Suomi antaa kalastajansaarennot, Suomenlahden saaret, Hankoniemen, Sallan ja Karjalan neuvostoliitolle. Astui voimaan 13.3.1940.

# data[].attributes.body
Ajanjakso Moskovan rauhan solmimisen ja jatkosodan alun välissä.

# data[].attributes.body
Suomalaisten (ja saksalaisten) hyökkäyssota, jonka tarkoituksena oli saada talvisodassa menetetyt alueet ja mahdollisesti enemmän. Tehty samaan aikaan saksalaisten hyökkäyksen kanssa ja Suomessa oli valtava määrä saksalaisia joukkoja. Lain mukaan eivät liittolaisia, "aseveljiä". Päättyi 19.9.1944 Moskovan välirauhaan

# data[].attributes.body
Jatkosodan lopettanut rauhansopimus Neuvostoliiton, Suomen ja Britannian välillä. Moskovan rauhansopimuksen menetysten lisäksi Porkkala ja Petsamo. Raskaat sotakorvaukset, valvontakomissio. Johti suomettumisen aikakauteen. Varsinaiset sotatoimet päättyivät jo 4.–5. syyskuuta 1944. Saksalaiset pois maasta ja aseista riisuminen, johti Lapin Sotaan.

# data[].attributes.body
Suomen ja saksan välillä käyty sota Lapissa, jonka tarkoituksena oli karkoittaa saksalaiset pois Suomen alueelta Moskovan välirauhan mukaisesti. Suomea painostettiin aloittamaan sota. Saksalaiset, joita oli valtava määrä Pohjois-Suomessa, polttivat kyliä ja kaupunkeja. Esim. Rovaniemi.

# data[].attributes.body
Porkkala palautetaan Suomelle. Porkkala toimi Neuvostoliiton sotilastukikohtana ja oli tykinheittämän päästä Helsingistä.