# data[].attributes.headline
Kuidas toetada metoodiliste teadmiste rakendumist igapäevases praktilises tööelus? (Võru)

# data[].attributes.subject
Kuidas toetada metoodiliste teadmiste rakendumist igapäevases praktilises tööelus? (Võru)

# data[].attributes.headline
Kuidas süsteemse koostöö abil lapsi ja noori paremini toetada? (Haapsalu)

# data[].attributes.subject
Kuidas süsteemse koostöö abil lapsi ja noori paremini toetada? (Haapsalu)

# data[].attributes.headline
Kuidas teha tulemuslikult koostööd KOV-üleselt? (Ida-Harju)

# data[].attributes.subject
Kuidas teha tulemuslikult koostööd KOV-üleselt? (Ida-Harju)

# data[].attributes.headline
Sihtgrupi vajaduste põhine mudeli loomine, teenusedisaini head ja vead (Jaan Aps, Stories For Impact OÜ)

# data[].attributes.subject
Sihtgrupi vajaduste põhine mudeli loomine, teenusedisaini head ja vead (Jaan Aps, Stories For Impact OÜ)

# data[].attributes.headline
Kuidas tagada õppimiskohustuse täitmine ja luua koolirõõmu? (Lääne-Viru)

# data[].attributes.subject
Kuidas tagada õppimiskohustuse täitmine ja luua koolirõõmu? (Lääne-Viru)

# data[].attributes.body
Motiveeriv intervjueerimine

"Räägime lastest" - Peaasi

KIVA

Vepa

Vanemlusprogrammid (Gordoni perekool, imelised aastad,

TORE-programm

Hooliv klass

Liikuma kutsuv kool

Helge kool

SPIN-programm

STEP-programm

Arenguvestlus lasteaias ja koolis

Perepesa

Vaikuseminutid

Struktureeritud sekkumine (märkamine, rollid, info liikumise teekond)

# data[].attributes.body
Lapsekeskne lähenemine

Kovisioon

Lapse ja noore sotsiaal-emotsionaalse pädevuse arendamine

Coachiv suhtlemine

Raskete vestluste juhtimine

Peresüsteem ja süsteemiteooriad

Raskete vestluste juhtimine

Mänguline muusika- ja liikumistegevus

Ringist välja

N-telg

Vaimset tervist hoidvad metoodikad

Tähenduslik õppimine

CaRe metoodika

Eneseregulatsioonioskus

Enesejuhitud oskused

Karjääritoe meetodid

# data[].attributes.body
hit.ee- ülevaatlik, selge, lihtne

Koostöömudel-viis etappi

Kõige olulisem-ennetamine, märkamine

Koostöö ja kontakti loomine lapsevanemaga

Selged sammud ja juhised igas etapis toimetamiseks

HEVKO on juhtumikorraldaja algusest lõpuni

# data[].attributes.body
Teadlikkus ja selged kokkulepped, et milliseid meetodeid teadlikult kasutame ja oleks selge erinevatele osapooltele

Metoodikate kaardistamine, milline võimalused on piirkonnas olemas

Kõik ei pea kõike tegema - keegi on ühe teema osas spetsialist ja keegi teine hoopis mingi muu teema osas. Süsteemi selles osas vaja.

Kategoriseeri/kaardista programmide sisud ja inimeste oskused/võimalused.

Tulekahju kustutavatelt programmidelt tähelepanu ennetustegevustel põhinevatele programmidele

Piirkonnas rollide selgus aitab ressurssi mõistlikult kasutada.

Võrgustikutöö põhineb hoiakutel, teadlikkusel ja inimeste motivatsioonil.

# data[].attributes.body
Väärtuste püsimajäämine eeldab vastutajaid.

Kogukonna hoidmine on oluline algatatu püsimajäämisel. Et juht ei tunneks end üksinda vaid kogukondlik jõud ja tugi on olulised.

# data[].attributes.body
Hindamisvahend on elektrooniline (odoo platvormil)

Küsimustike vormid eraldi nii alus-kui üldharidusele

Hindamisvahendeid võib kasutada ka töövahendina haridusasutuse sees

Vormi täidab HEVKO, aga sisendi annab kogu meeskond, kes lapsega toimetab

# data[].attributes.body
Teadlik süsteemne protsessi juhtimine ja süsteem ise

Rollijaotus

Kuidas hoida kogukonna motivatsiooni? Selge eesmärk ja ühised väärtused. Osapooled peavad nägema kasu oma tööle, selleks näiteks tagasiside kogumine ja tulemuste hindamine. Osapoolte refleksioon.

Vedurile on järelkasvu tarvis (kui üks ära kukub, siis oleks keegi valmis üle võtma).

# data[].attributes.body
Tulemuste jagamine KOV ametnikele, et oma töö vilju tutvustada.

# data[].attributes.body
Võrgustikuliikmete ja võrgustiku juhi tunnustamine!!

# data[].attributes.body
Huvilistel on võimalus tellida koolitust Haapsalu hindamisvahendi loomise näitel

# data[].attributes.body
Koolist väljalangejad ei ole ainult HEV lapsed! Toe vajadusega lapsed!

Valdkondadeülene koostöö.

Ennetustöö algab juba lasteaias.

Kool ja lasteaed peab teadma, kelle poole väljaspoolt pöörduda (Rajaleidja, KOV, perearst jne)

Igas majas on "juhtumikorraldaja", kes teab, mida teha.

KOV peab vastutama selle eest, et süsteem toimiks!

Seda mudelit (märkamist) on võimalik rakendada ka huvikoolis ja noortekeskuses.

Üleminek lasteaiast kooli- koolivalmiduskaardid valmis juba märtsis, siis saab suunata lapse juba talle kõige sobivamasse kooli.

Üleminek põhikoolist gümnaasiumisse- kaasata lapsevanemad (teavitustöö).

Kõike ei pea ise tegema, kaasa koostööpartnereid (Perepesa (vanemaharidus), Rajaleidja, lastekaitse, kooli tervishoiuõde, õpetajad jne).

Julge küsida abi! (nt õpetaja koolis, küsi endale abiõpetaja, kui on väga raske klass).

Vaata oma ressursid üle!

Ära mõista hukka vaid püüa mõista!

# data[].attributes.body
kiva, ennetus, vepa, lastevanemate koolitused- gordon, imelised aastad, taastav õigus, kiusamiseks vabad (lillad karud), mdft, MI, vaikuse minutid, sotsiaalsete oskuste tunnid, liikuma kutsuv kool, clanbeat, hooliv klass, helge, räägime lastest, perepesad, spin, tore, beebikool

# data[].attributes.body
Ka lapsevanem vajab tuge!

Märka head ja positiivset!

# data[].attributes.headline
Mis toetab nende jõudmist laste ja noorteni?

# data[].attributes.subject
Mis toetab nende jõudmist laste ja noorteni?

# data[].attributes.body
1. Arendus ja teavitustöö, hoiakud- koolitused ja seminarid nii spets + lapsevanemad

2. Olemas õppekavade üldpädevused- vajaliku on riiklikud kokkulepped ja seoste loomine, kuidas need metoodikad lasteni jõuavad. Analüüs aluseks, mida ja milleks kasutatakse. Põimitakse riiklike õppekavade sisse.

3. Täna on juba palju tegemisel, need märkamised tuleks kaardistada ja võimendada.

4. Pidevad kokkulepete kordamised võrgustikes, et kõik uued oleksid pidevalt teadlikud. Dokumenteeritud ja nähtavad.

5. Inimressursside kaardistus, mida meeskond juba omab ja kas nende kaudu on võimalik lasi/noori toetada.

6. Metoodikate eeskõnelejad, mõjususe kaudu.

7. Ühine infoväli.

8. Jätkusuutlikkuse tagamine. Pidev vajadus hinnata, mis toimib ja mis mitte (kas kasutame vaid tõenduspõhiseid). Ressursside teadlik suunamine.

9. Klassijuhatajal on esmatasandi kompetents (nt MI, arendavad vestlused, coachiv suhtlemine, vaikuste minutid). See peaks olema juba õppekavas (kui õpitakse õpetajaks).

10. Sekkumiste pesa loomine, et leida parim. Koolipõhised + universaalsed sekkumised, valdkondlikud sekkumised. Ennetus ja toetavad.

11. Eetikakeskus- väärtuspõhine hindamine. Võimalus hinnata ja luua tegevuskava, mis sekkumised vajalikud ja mis mitte.

12. Sekkumistel peab olema (riiklik?) eestvedaja.

13. Vajalik ametipõhine ja universaalne sekkumiste kaardistamine ja jaotus.

14. Kas sekkumised tulenevad organistastioonikultuurist või on need juhuslikud? Kooli õppekava väärtused loovad kooli näo. Õppekavas ka nimetatud sekkumised. Kutsekindlus tõuseb, sest õpetajad teadlikud, mida oodatakse.

15. Lapsevanemad on ressurss ja mitte takistus.

16. Hea juht- organisatsioonikultuur.

17. Omanik

# data[].attributes.body
Oluline on mõista varajast väljalangevust soodustavaid tegureid (riskitegureid), et üldse varajast märkamist teostada.

riskid, mis on seotud lapse päritolu ja kasvukeskkonnaga ning mis on olemas või võivad välja kujuneda haridusasutusest sõltumatult;

riskid, mis avalduvad ainult seoses lapse või noore kokkupuutes haridussüsteemi ja – asutus(t)ega

# data[].attributes.body
Kuidas me suhtume lapsevanematesse!

Kas me süüdistame neid või kaasame neid!?

Koostöö lapsevanemaga hakkab juba lasteaias, lasteaia õpetaja näeb vanemaid kaks korda päevas, klassiõpetaja heal juhul kaks korda aastas.

# data[].attributes.body
Koolirõõmu loomiseks on vaja tihedat koostööd erinevate osapoolte vahel, sealhulgas õpetajate, vanemate, tugispetsialistide ja kogukondade vahel.

Kõik osalejad peaksid olema pühendunud õpilaste heaolule ja õpimotivatsioonile ning tegema koostööd, et luua iga õpilase jaoks toetav ja kaasav õpikeskkond.

Avatud suhtlus ja regulaarne teabevahetus on koolirõõmu edendamiseks üliolulised.

# data[].attributes.body
Lastekaitse seaduse kohaselt on kõigil kohustus märgata ja teatada abivajavast lapsest!

# data[].attributes.body
Lasteaiaõpetaja ja klassiõpetaja on esimene märkaja!

# data[].attributes.body
Takistus on see, kui me ei arvesta lapse eri vajadustega!

Me kõik oleme eri vajadustega!

# data[].attributes.body
lapse märkamine

õpetaja ja spetsialisti tass peaks olema ise täis

suhte loomine lapsega

lapsevanema ja õpetaja koostöö

# data[].attributes.body
Noorsootöö ja huviharidus koolist väljalangemise ennetuses

Noorsootöötajate kaasatus

Mida noorsootöötaja/huvihariduse spetsialist märkab

# data[].attributes.body
Grupitöö raskused:

·       Puuduvad ühised väärtused

·       Vastus jagatud

·       Puuduvad piirid

·       Ei mõista terminite sisu ühtemoodi

·       Erinev võimekus

·       Valdkonnapõhised vaatenurgad erinevad

·       Rollipõhised erinevused

·       Indiviidipõhine konflikt

·       Inimressursi puudumine

·       Kastist välja mõtlemise tahte puudumine

·       Puudub vedur

·       Grupp suurus või väiksus võib olla takistuseks

# data[].attributes.body
Uuring- õppekäigud-disainimine-katsetamine- juhtumikorraldus- - tuumikgrupi koosolemine (loetelu, kes sinna kuulusid- erinevad valdkonna esinejad piirkonna vajadustest lähtuvalt)

# data[].attributes.body
• Võrgustiku juhid

• Võrgustikus peab olema erinevaid inimesi

• Struktureeritud koostöö alus

# data[].attributes.body
• Võrgustik lainetab, hirmud,

• Suurest asutusest stabiilsuse huvides 2 liiget

# data[].attributes.headline
Kuidas jõuda kohalike omavalitsuste  koostöö jätkumiseni: 

# data[].attributes.subject
Kuidas jõuda kohalike omavalitsuste  koostöö jätkumiseni: 

# data[].attributes.body
*Oluline on eestvedamine.

*Maakonna tasandil võiks olla ka valdkonna võrgustik.

*Juhtumikorraldaja ei pruugi olla võrgustiku juht.

*Meeskond on oluline, puudub juht, aga on kokkulepe.

*Olulised on valdade ülesed kokkulepped.

*Roteeruv eestvedamine, oluline on töökorraldus.

# data[].attributes.body
Stories for Impact tegi 4 taotlusvooru projektile kaastööd.

Ühiskondliku projektina teeb organisatsioon podcasti "Mis mõttes?"

Erinevaid protsesse mõjutavad ka valdkondlikud trendid: teenusedisain on nähtus, mis on hetkel populaarne ja seda on erinevate avalike teenuste kujundamisel rohkem hakatud kasutama.

Teenusedisainil on valdavalt 3 komponenti: 1) lõppkasusaajatest tuleb aru saada nende enda pilgu läbi 2) Persoonad peavad olema kaardistatud nii vajaduste kui ka probleemide vaatest

3) Prototüüpimine.

# data[].attributes.headline
Milliseid keerukusi võib teenusedisaini protsessides esineda? 

# data[].attributes.subject
Milliseid keerukusi võib teenusedisaini protsessides esineda? 

# data[].attributes.body
Põhjalik tegevuskava läbimõtlemine on oluline. Kes ja millise osa eest vastutuse võtab? Lähteülesande disainile tuleb läheneda põhjalikult muidu tulemust ei tule.

Kui protsessis osalevate inimeste tase on erinev siis vajab aru saamine ühtlustamist ja ühise keele rääkimist.

Moderaatoril on väga oluline roll. Oskus peab olema juhtida protsessi nii, et kõigil on sõna.

Õigete profiilide/personade loomine on väljakutse.

Erinevate osapoolte ootuste juhtimine.

# data[].attributes.body
*Julgus pöörata tähelepanu iseenesest mõistetavatele asjadele. Kuidas ka ise osata tähelepanu detailidele juhtida?

*Disaini protsess on alati muutuse protsess. Muutuse algatajal peab alati olema eestvedaja või omanik. Võib ka selguda, et muudatused ei õnnestu ressursside piiratuses.

*Kui on palgatud väline moderaator või protsessijuht võib vahel juhtuda, et ei võeta enam ise teema eest vastutust. Oluline on koosloome.

Grupiprotsessid peavad olema alati sisse ja välja juhatatud. Hoiakute pool (tuleb ka jälgida, mis sõnumeid ise välja anda kaasa arvatud näiteks kehakeeles).

Ajakasutus. Anna inimestele aega osaleda. Protsessis peab olema olemas ka eestkõneleja roll.

Juhina võib sul olla "asi peas olemas" aga kõike tasub üle korrata.

Kui inimesed peavad hakkama tegema midagi ise oma tegevuses teistmoodi siis võib seda tajuda isikliku rünnakuna. Oluline on alati kommunikeerida, et eksimine on lubatud.

Kui võimaldada rohkem aega protsessidele siis tekivad ka mitteformaalsemad jutud.

Protsesside kujundamisel peaks rohkem sisse tooma vaatluse elementi.

Podcastide kuulatavuses on märgatud trendi, et mehed kuulavad teisi mehi rohkem. Vajab täpsemat uurimist.