# data[].attributes.body
Værk: Smiling Copper af Banksy

Kunstner:

Banksy er en anonym britisk gadekunstner, der bruger sin kunst til at kritisere magt, politik og samfundets normer. Han arbejder ofte med stencil teknik og ironi i det offentlige rum.

Beskrivelse:

Smiling Copper viser en bevæbnet politibetjent med englevinger og et stort gult smiley ansigt. Den blå baggrund og de tydelige kontraster gør figuren markant. Værket kombinerer symboler på fred og vold for at skabe en provokerende effekt.

Budskab:

Banksy peger på, hvordan politiet og staten kan fremstå “gode” og beskyttende, men samtidig udøver magt og kontrol. Smiley ansigtet dækker over vold og undertrykkelse et billede på, hvordan samfundet skjuler ubehagelige sandheder bag et smilende ydre.

Censur:

Mange af Banksys værker er blevet fjernet, fordi de udfordrer autoriteter og politiske systemer. Hans kritik af magt og overvågning opfattes som provokerende og derfor ofte bliver censureret.

# data[].attributes.body
Banksy er en britisk gadekunstner, kendt for sin samfundskritiske graffiti. I værket “Smiling Copper” viser han en bevæbnet politibetjent med et gult smiley-ansigt og englevinger. Kontrasten mellem det venlige ansigt og våbnet viser, hvordan magt og vold ofte skjules bag et “smilende” ydre.

Værket kritiserer autoritet og politivold og er blevet censureret, fordi det udfordrer respekt for politiet og samfundets magtstrukturer. Banksy bruger humor og ironi til at vise hyklerskheden i systemet.

# data[].attributes.body
Fortæl om kunstner og værk (Kort beskrivelse af værket og introduktion af kunstner)

Rada Akbar er en konceptuel kunstner og fotograf født i Afghanistan i 1988. Hendes arbejde fokuserer især på kvinders rettigheder, kønslig ulighed, identitet, kulturelle og religiøse begrænsninger, og historiske narrativer i Afghanistan. Hun arbejder med blandede medier som fotografi, installation, performance, tekstil, traditionelle håndværk.

Serien hun har lavet, viser kvindeskikkelser dækket af sorte, broderede burkaer, med dele af kroppen understøttet af gips eller afstøbninger, og med tekster skrevet på som fx. sura-tekst fra Koranen, talismaner eller med fingeraftryks lignende mønstre.

Teksterne og de religiøse symboler er noget, som ofte holdes skjult eller hemmeligt, men her bliver de fremvist og sat i relation til, hvordan de bruges til at kontrollere kvinder.

Formålet er at “synliggøre usynligt fangenskab”. De kulturelle, religiøse og sociale mekanismer der afskærmer kvinder fra stemme, identitet og frihed

Hvilke problemstillinger har kunstneren arbejdet med i værket?

Kunsterne værket arbejder med hvordan kvinder bliver usynlig gjort i et samfund, og hvordan Kvinder uden ansigt eller identitet bliver skjulte under burkaer, med aftryk (fingeraftryk) der antyder en identitet, men som også kan symbolisere kontrol, ejerskab eller overvågning.

Kvinder der fratages ret til at udtrykke sig, til at have kontrol over egen krop og identitet, til at være synlige i det offentlige rum.

Hvorfor og hvor er det blevet censureret? (Hvilke ideologier eller politik ligger bag censureringen)

Da Taliban overtog Afghanistan i 2021, blev Rada Akbar nødt til at flygte til Frankrig. Hun har sagt, at hendes arbejde gør hende til et mål, fordi hun synliggør kvinders rettigheder og handler mod patriarkalske og fundamentalistiske ideer, som er meget imod Talibans regler.

Hun har mistet materielle værker, hårde diske, kamera, huset — både som følge af krig og som følge af Taliban-overtagelsen, der har betydet, at hendes tidligere værker og udstillinger har været truet, ødelagt eller utilgængelige.

Taliban og andre konservative religiøse magter bruger religiøse tekster og tolkninger som begrundelse for restriktioner over kvinder, herunder påklædning, bevægelsesfrihed, uddannelse og kunst. I Akbars værk vises det, hvordan religiøs tekst ofte anvendes til at begrænse kvinders frihed.

# data[].attributes.headline
Josephine Meckseper - Untitled (flag 2) 

# data[].attributes.subject
Josephine Meckseper - Untitled (flag 2) 

# data[].attributes.body
Værket Untitled (flag 2) er lavet af Josephine Meckseper i 2017. Josephine Meckseper blev født i 1964 i Tyskland, men bosatte sig i New York.

Værket skal vise den polarisering der er i USA, hvor præsidenten åbent kan blære sig med at krænke kvinder og trække sig fra Kyoto protokollen og FN’s menneskerets råd. Den strippede strømpen repræsenterer indespærrede immigrant børn ved grænsen.

Meckseper placerede flaget på et offentligt område på University of Kansas. Dette skabte meget drama, da folk mente, at det var respektløst. Rektoren tog det derfor ned.

# data[].attributes.body
Om kunstneren og hendes værk

Kunstneren bag værket “Evermust” fra 2017 hedder Zoya Falkova. Hun laver kunst, der handler om køn, politik, miljø og hun prøver at vise, hvordan mennesker og samfund behandler hinanden. Værket er en boksesæk, der ligner en kvindekrop, og det får folk til at tænke over vold og uretfærdighed mod kvinder.

Problemstillingen i værket

I dette værk viser Falkova, hvordan vold mod kvinder nogle gange bliver set som normalt, endda som et tegn på kærlighed. Boksesækken symboliserer, hvordan kvinder bliver “slået på”, både fysisk og psykisk. Hun vil få os til at tænke over, hvordan samfundet ser på kvinder, og hvordan de bliver behandlet.

Hvorfor blev det bandlyst/hvor

Kunstværket Evermust blev forbudt i Kirgisistan, et land i Centralasien.

Men mange mennesker i landet syntes, at værket var for provokerende, fordi det viste en nøgen kvindeform og talte om feminisme (Altså kampen for, at mænd og kvinder skal behandles lige). Nogle religiøse og politiske grupper mente, at kunstværket ikke passede til deres værdier, og derfor blev det fjernet fra museet.

Zoya Falkovas værk viser, hvordan kunst kan få folk til at tænke over uretfærdighed, men også hvordan nogle regeringer ikke tillader kunst, der stiller spørgsmål ved deres måde at se verden på.

# data[].attributes.body
Værket EUGENIO MERINO: Always Franco, 2012 er fra Madrid, Spanien. Det er et værk der viser diktatoren Francisco Franco i et Coca Cola køleskab, Francisco Franco var en spansk general og statschef, der var diktator i perioden 1939-1975.

Værket er en del af en samling hvor andre diktatorer også bliver sat i et køleskab, værket blev censureret fordi det skulle forestille sig en form for satire om Franco.

Fundación Francisco Franco blev ledt af diktatorens datter Carmen Polo Franco og de krævede, at kunstværket blev fjernet fra ARCO 2012-kunstmessen for at være stødende. De fordømte Eugenio Merino for hans ”ulovlige indtrængen i diktatorens ære”.

Kunstværket endte ud i en retssag hvor Franco Foundation søgte 18.000 euro i erstatning for Merinos skulptur af Franco inde i et sodavandskøleskab. De tabte dog denne retssag da dommeren sagde ” At putte general Francisco Franco i et køleskab er ikke en forbrydelse”.

# data[].attributes.body
Kunstner:

Andres Serrano er en amerikansk fotograf, født i New York i 1950, med oprindelse i Honduras og med afro-cubansk herkomst.  Det forestiller en lille plastik-krucifiks (et kors med Jesus) nedsænket i fotografens egen urin. Årsagner til censur (ideologiske/ politiske / religiøse):

For mange religiøse, især kristne konservative grupper, opfattes værket som blasfemisk – det vil sige, at det fornærmer eller vanærer noget, de anser som helligt (Jesus, kors, kirkens symboler). Kombinationen med urin gør det ekstra chokerende og uacceptabelt for dem.

# data[].attributes.body
•Eugenio Merino var født i Madrid 1975, han var kendt for provokerende kunst med politisk og religiøs kritik

•Billedet viser en skulptur af den spanske diktator Francisco Franko lavet af silikone og menneskehår, Køleskabet symboliserer idéen at Franco holdes ”frisk” i offentlig bevidsthed

•Værket blev forbudt, fordi illustrerer kunstens rolle som provokatør som debat om fortid og identitet