# data[].attributes.body
Den památky obětí komunistického režimu připadá na 27. června ten den popravili Miladu Horákovou

Bylo popraveno 248lidí

# data[].attributes.body
trest smrti

oběšením

zastřelení

gilotina

# data[].attributes.body
Začátek komunismu r. 1948

Konec komunismu r. 1989

Komunismus bylo období kdy jste nemohli mít vlastní názor

# data[].attributes.attachment_link.description
Portál se vzdělávacími metodikami k pořadu Slavné dny internetové televize Stream.cz.

# data[].attributes.body
Prokurátorka v procesu s Miladou Horákovou, byla v roce 2007 jako jediná odsouzena k šestiletému trestu za podíl na justiční vraždě, odpykávala si ho ve věznici ve Světlé nad Sázavou.

# data[].attributes.body
Jeden z citátů Milady Horákové: Padám, padám, tento boj jsem prohrála, odcházím čestně. Miluji tuto zem, miluji tento lid, budujte mu blahobyt. Odcházím bez nenávisti k vám. Přeji vám to, přeji vám to

# data[].attributes.body
Milost pro JUDr. Horákovou se snažil získat alnapř.bert Einstein, nebo Eleanor Rooseveltová.

# data[].attributes.headline
Známé oběti komunismu Milada Horáková, Jan Buchal a Oldřich Pecl.

# data[].attributes.subject
Známé oběti komunismu Milada Horáková, Jan Buchal a Oldřich Pecl.

# data[].attributes.body
V Československu bylo od roku 1948 za politické trestné činnys popraveno 248 osob, nejvíce v první půli padesátých let.

# data[].attributes.body
Popravena 27. června 1950 v 5:35 hodin ráno

Poslední ze čtyř odsouzených

# data[].attributes.body
Milada Horáková odmítla žádat o milost, ale její dcera i advokát tak učinili. Přestože i mnohé významné osobnosti, například Jean-Paul Sartre, Winston Churchill

se snažily svými dopisy získat pro odsouzené milost u prezidenta.

# data[].attributes.body
Milada Horáková, narozena 25. 12. 1901 v Praze na Královských Vinohradech, byla česká právnička a politička, která je od pádu komunistické totality v listopadu 1989 považována za symbol protikomunistického odboje a odporu.

# data[].attributes.body
Farář Josef Toufar byl v lednu 1950 obviněn Státní bezpečností ze zinscenování tzv. číhošťského zázraku, kdy se během jeho kázání několikrát pohnul kříž na oltáři v místním kostele. Po zatčení byl ve Valdické věznici v rámci výslechů krutě mučen a 25. února 1950 umírá v pražském státním sanatoriu.

# data[].attributes.body
patří k prvním obětem komunistického režimu Jednoho z nejlepších vojáků československé armády zatkla

zatčen jen několik týdnů poté, co se komunisté v roce1948 chopili moci.

Soud ho pak ve vykonstruovaném procesu uznal vinným ze špionáže a vlastizrady.