# data[].attributes.body
Õpetamine on raske, aga õppimine on veel raskem! Olgem üksteisele toeks ja üksteise jaoks olemas. Järgmisel aastal võiks püüda arutada selle üle, et kuidas õppejõud saaksid oma jõud ühendada ja koos õpetada.

# data[].attributes.attachment_link.title
Töötuba 6. Õppejõud kognitiivse kaasatuse arhitekt_Veispak

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Üliõpilaste õpingute katkestamine on olnud aastaid ülikoolis tõsine väljakutse, eriti inseneeria ja infotehnoloogia valdkondades, kus matemaatika mängib keskset rolli. Vaatamata mitmetele toetusmeetmetele - alates tasanduskursustest kuni personaalse nõustamiseni - näitavad statistilised andmed, et probleem püsib. Selleks, et mõista, miks osa üliõpilastest ei jõua oma õpingutega lõpule, viidi 2024. aasta sügisel läbi uuring, mille eesmärk oli kaardistada õppimist toetavad ja takistavad tegurid matemaatikaõppes ja ülikoolis üldisemalt.

Peamised tulemused

Uuringu tulemused joonistasid välja mitmetahulise pildi õppimiskogemusest.

1. Õpikeskkond ja õppejõudude roll

Üliõpilaste tajutud õpikeskkond varieerus oluliselt nii õppeainete kui ka õppejõudude lõikes. Ilmnes, et eesti keelest erineva kodukeelega üliõpilased tajusid õppejõude vähem toetavatena. Õppejõu emotsionaalne ja akadeemiline tugi - näiteks kättesaadavus, mõistmine ja selged juhised - on tugevalt seotud üliõpilaste motivatsiooni ja keskendumisvõimega. Vastupidiselt ükskõiksuse või eiramise tajumine suurendab eraldatust ja vähendab õpimotivatsiooni.

2. Kaasatus ja õppimisviisid

Õppijad on sagedasti passiivses kuulaja rollis, mis ei aita kaasa tõhusale õppimisele. Paljud üliõpilased ei julge õppejõult abi küsida ega oska õpitavat oma sõnadega selgitada. Kuigi üliõpilaste huvi õppeaine vastu oli üldiselt kõrge, on neile vaja õpetada ja anda ülesandeid, kus nad saavad oma sõnadega materjali seletada.

3. Ärevus ja õpistrateegiad

Naissoost üliõpilased kogesid märkimisväärselt rohkem ainealast ärevust. Samuti on naissoost õppijad vähem enesesõbralikud kui meessoost õppijad, kes suudavad enda hinnangul tagasilöökidega lihtsamini toime tulla ja keda ohustab läbipõlemine vähem kui naissoost üliõpilasi.
Uuringu põhjal kasutavad üliõpilased nii tõhusaid (nt kaasõpijatega arutlemine) kui mittetõhusaid (nt tuupimine) õpistrateegiaid segamini. See viitab vajadusele suurendada üliõpilaste teadlikkust õppimisviiside tõhususest ja pakkuda tuge nende rakendamisel.

4. Motivatsioon ja uskumused

Üliõpilaste motivatsioon on segu autonoomsest (huvist ja väärtustest lähtuv) ja kontrollitud (hirmust või süütundest ajendatud) motivatsioonist. Nooremad üliõpilased on rohkem mõjutatud välistest teguritest, mis viitab, et neil on vaja aidata õppimist sisuliselt mõtestada. Samuti ilmnes, et paljud üliõpilased usuvad, et ärevus või suhtlemisoskused on muutumatud omadused - sellised jäävususkumused võivad takistada abi otsimist ja arengut.

5. Õppimise edasilükkamine ja selle tulemused

Prokrastineerimine ehk õppimise edasilükkamine oli levinud kõigi üliõpilaste seas, sõltumata soost, vanusest või kodukeelest. Edasilükkamiskäitumine on seotud madalama rahulolu ja suurema katkestamiskavatsusega. 19% küsitletud üliõpilastest oli mõelnud õpingute katkestamisele. Neid õppijaid iseloomustas suurem läbipõlemine, madalam kaasatus, negatiivsemad uskumused ja vähene õppejõu toe tajumine.

Mida saab praktikas rakendada?

Uuringu tulemused pakuvad mitmeid praktilisi suuniseid nii õppijale, ülikoolile kui ka õppejõududele.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tõhus õppimine: mis seda toetab ja mis takistab? | TalTech

# data[].attributes.attachment_link.description
Tõhus õppimine ei sõltu ainult üliõpilase pingutusest, vaid ka sellest, millise keskkonna loob õppejõud ja ülikool. Tõhusa õppimise toetamine on ühine vastutus,

# data[].attributes.attachment_link.title
Töötuba 3. Kohtumine iseendaga_ mina õppejõuna 5 a pärast

# data[].attributes.attachment_link.title
Õppimise ja õpetamise hea tava TalTechis