# data[].attributes.body
En del af arbejdsdagen i køkkenet går med rengøring. Det er selvfølgelig, fordi der skal være rent, hvor du laver mad.
Køkkenet skal hele tiden fremstå overskueligt og pænt, og det bord eller den arbejdsstation, du står ved, er dit ansvarsområde.
Indarbejd nogle gode vaner, der handler om at stille brugt udstyr hen til opvasken, returner brugte poser, spande og beholdere med fødevarer til lageret eller i kølerummet, og tør op efter dig, hvis du spilder på bordet eller på gulvet.

Der er rutiner for, hvordan rengøringen skal foregå. Det er det samme, der skal gøres rent hver dag på den samme måde. Der er også rengøring, der skal gøres hver uge, måned eller halvårligt.

# data[].attributes.body
Det er din lærer eller chef, der har ansvaret for, at maden er sikker at spise. Men du har ansvar for det, du selv gør.
Derfor skal du være opmærksom og tænke dig grundigt om, når du laver mad til andre.

Meget af det, du skal gøre, skal være indarbejdet som vaner, så du, uden at tænke over det, tit vasker hænder, rydder op efter dig selv, stiller fødevarer på køl osv.

Når du skifter arbejdsopgaver i køkkenet, risikerer du krydssmitte. Krydssmitte betyder, at du flytter snavs og bakterier fra noget urent til noget rent. Kødsaft fra råt kød hen på nyskåret salat er et eksempel på krydssmitte. Du kan krydssmitte både med dine hænder, dit værktøj eller dit tøj.

# data[].attributes.body
Helt grundlæggende skal du gennemføre rengøringen i følgende trin:

1. Start rengøringsopgaven med at rydde op i området.

2. Arbejd oppefra og ned. Fx først hylder, så borde, til sidst gulvet.

3. Fjern løst snavs, og vask af med svamp, klud, vand og sæbe. Husk væggen bagved.

4. Desinficer overfladen efter behov, og tør efter med et rent viskestykke.

5. Afslut med gulvet, hvor løse genstande (melspande, skraldespande, rulleborde m.m.) fjernes, inden du begynder på rengøringen af gulvet. Slut af med at rengøre afløb. Der havner ofte en masse madrester og snavs.

6. Når du forlader køkkenet, tager du skraldet med og sætter nye poser på.

# data[].attributes.body
Du skal vaske hænder mange gange i løbet af en arbejdsdag. Som udgangspunkt skal du vaske hænder, når:

hænderne er snavsede

du har været på toilettet

du har været udenfor køkkenet og kommer tilbage

du har rørt ved din mobiltelefon

du har pudset næse eller har rørt ved dig selv eller andre (fx ansigt eller hår)

du skifter arbejdsopgave i køkkenet (fx går fra opvask til at lave mad)

du modtager sedler eller andet udefra.

# data[].attributes.body
Tekst fra Praxis Online

# data[].attributes.body
Kryds-smitte:
Krydssmitte betyder, at du flytter snavs og bakterier fra noget urent til noget rent

Personlig hygiejne:
Du skal også have samlet langt hår, så det ikke hænger løst, have rene og kortklippede negle og ikke have neglelak
på.

Tøj:
T-shirts, kokkejakke eller andet tøj, som passer til arbejdet.
Vaskes ved 65 grader, så alle bakterier og vira er døde.

Håndvask:
Rene hænder og negle sikrer, at du ikke overfører bakterier og smitte fra en fødevare til en anden. Det kaldes krydssmitte. Håndvask kræver både vand og sæbe. Bagefter skal hænderne tørres af med papir, og hele processen skal tage omkring 60 sekunder.

Smykker, sår og handsker

Smykker er også en stor kilde til snavs og bakterier, hvilket er grunden til, at du ikke bør have smykker på hænderne, når du arbejder med mad.

Hvis du har åbne og betændte sår og rifter på hænderne, skal du tale med din lærer eller chef. Sår indeholder nemlig nogle sygdomsfremkaldende bakterier. Nogle gange er det nok med et plaster og en handske, men andre gange kan det være, at du ikke må lave mad.

Bruger du handsker, skal de vaskes, ligesom dine hænder skal. Hænderne skal vaskes, når du tager handskerne af eller bytter dem. Brugen af handsker kan desværre føre til forskellige allergier og er ikke sund for din hud eller miljøet. Så brug dem med omtanke, og kun for at beskytte dig selv imod vådt arbejde eller maden imod krydssmitte

Digitale medier i køkkenet

Mobiltelefonen, tabletten eller pc’en er en synder i køkkenet

# data[].attributes.body
I alle køkkener er der flere typer rengøringsmidler. De er opdelt efter, hvilken type snavs de skal fjerne. Fx er der universalrengøringsmidler til daglig rengøring, maskinopvaskemiddel, kalkfjernere til vandhaner og kaffemaskinen osv. Der er sandsynligvis også et middel til desinfektion af kritiske flader. Altså steder, hvor bakterier har haft mulighed for at formere sig.

Rengøringsmidler skal som oftest fortyndes og blandes med vand. En forkert dosering gør, at midlet ikke virker korrekt. Læs derfor altid bagpå midlet, så du doserer rigtigt.

Rengøringsmidler er kemikalier, så læs evt. om ‘Farlige stoffer’ i kapitlet ‘Ergonomi, sikkerhed og trivsel’.

Rengøringsmidler / Tekst til billedet:
For lidt: Midlet gør ikke rent, og overfladen bliver ikke rigtig ren.
Tilpas: Midlet fjerner snavs effektivt og skåner dig og miljøet for forurening.
For meget: Midlet er skadeligt og risikerer at forurene mad og/eller grundvandet. Køkkenet bruger for mange penge på rengøringsmidler.