# data[].attributes.body
Prantsuse Revolutsioon oli üks tähtsamaid sündmusi romantismi ajastu alguses. See tähendas lõppu monarhia ja feodaalsüsteemi ülekaalule ning tõi esile vabaduse, võrdsuse ja vendluse ideed. Revolutsioonilised sündmused mõjutasid paljusid Euroopa riike ja inspireerisid rahvuslikke liikumisi. Romantilised mõtted vabadusest ja kodumaast, samuti inimõiguste ja võimu piiramise ideed olid tihedalt seotud Prantsuse Revolutsiooniga.

# data[].attributes.headline
sõjad/sündmused 2. Revolutsioonilised liikumised Euroopas 1830 ja 1848

# data[].attributes.subject
sõjad/sündmused 2. Revolutsioonilised liikumised Euroopas 1830 ja 1848

# data[].attributes.body
1830. aasta revolutsioon: Seda tuntakse ka kui "Juuli revolutsioon", mis toimus Prantsusmaal ja mille käigus kukutati kuningas Charles X ning tõusis Louis-Philippe. Revolutsioon tõi esile rahvuslikud ja demokraatlikud ideed.

1848. aasta revolutsioon: See oli kogu Euroopat haaranud rahutuste ja revolutsioonide laine, kus paljudes riikides toimusid protestid, mis nõudsid suuremat poliitilist ja sotsiaalset vabadust, sealhulgas Prantsusmaal, Saksamaal, Ungaris ja Itaalias. Need sündmused olid tihedalt seotud romantismi ideede – vabaduse, võrdsuse ja rahvusliku enesemääramise – levikuga.

# data[].attributes.headline
sõjad/sündmused 3. Tööstusrevolutsioon 18. sajandi lõpp – 19. sajandi algus

# data[].attributes.subject
sõjad/sündmused 3. Tööstusrevolutsioon 18. sajandi lõpp – 19. sajandi algus

# data[].attributes.body
Tööstusrevolutsioon ei olnud sõda, vaid pigem majanduslik ja ühiskondlik muutus, mis toimus samal ajal romantismi ajastuga. Tootmisprotsesside mehhaniseerimine, linnastumine ja sotsiaalsed muutused tekitasid tihti rahutusi, sest töölisklassi elutingimused halvenesid. Paljud romantismi esindajad, eriti kirjanikud ja kunstnikud, reageerisid sellele uue eluviisi masinlikkusele, kiites looduse ilu ja inimese loomulikku vabadust.

# data[].attributes.headline
sõjad/sündmused 4. Napoleoni sõjad 1803–1815

# data[].attributes.subject
sõjad/sündmused 4. Napoleoni sõjad 1803–1815

# data[].attributes.body
Napoleoni sõjad olid Prantsusmaa keisri Napoleon Bonaparte'i juhtimisel toimunud sõjad, mille käigus Prantsusmaa püüdis vallutada suure osa Euroopast. Napoleoni autoritaarsed vallutused ja tema järgneva languse lugu inspireerisid romantismi ajastu kunstnikke ja kirjanikke, kes nägid temas nii vabaduse triumfi kui ka tragediat. Napoleoni sõdadest tingitud rahutused ja muutused Euroopa poliitilises maastikus andsid tooni romantismile, kuna need tõid esile rahvusliku identiteedi ja kodumaa armastuse, aga ka revolutsioonilise meeleolu.

# data[].attributes.body
Muusika-žanrid on kategooriad, mis jaotavad muusika erinevatesse tüüpidesse, lähtudes näiteks helistiilist, instrumentidest, laulu- ja meloodiaformaatidest, kultuurilisest kontekstist ja muudest omadustest. Siin on mõned levinumad muusika-žanrid:

1. Popmuusika – Tavaliselt lihtsad ja meeldejäävad meloodiad, mis on suunatud laiale publikule. Tihti keskenduvad armastuslugudele ja isiklikele tunnetele.

2. Rokkmusik – Ajalooliselt seotud bändide ja live-esinemistega, sisaldab sageli kitarride, trummide ja basside tugevat kasutamist.

3. Hip-hop – Tuntud räppimise ja DJ-töötluse järgi, samuti tugeva rütmiga ja diskreetsete lõigatud helide või samplitega.

4. Elektroniline muusika (EDM) – Kasutab arvutipõhist tootmist ja sünteetilisi helisid, sageli tantsupõhises vormis.

5. Jazz – Tuntud improvisatsiooni ja keerukate harmooniate järgi, sisaldab erinevaid stiile nagu bebop, smooth jazz ja free jazz.

6. Klassikaline muusika – Erakordselt kompleksne ja struktuuriline, sageli orkestrite ja sümfooniate puhul, sisaldab teoseid nagu sümfooniad, kontserdid ja ooperid.

7. Blues – Sügavalt emotsionaalne muusika, millel on eriline AAB struktuur ja sageli kitarril põhinev heliline lugu.

8. Reggae – Jamaika päritolu žanr, mis on tuntud rahulike rütmide, aktsendi ja sõnumite poolest, mis sageli räägivad sotsiaalsetest ja poliitilistest probleemidest.

9. Country – Muusika, mis pärineb Ameerika Lõunaosast, kasutades sageli akustilisi instrumente nagu kitarr, trummid ja viiuld.

10. R&B (Rhythm and Blues) – Kontsentreerub emotsioonidele ja vokaali tehnikatele, sisaldab mitmeid alamžanre nagu soul ja funk.

11. Metal – Üks raskemaid ja agressiivsemaid muusikažanre, sageli kiirus, rasked kitarririfid ja tugevalt lõhestatud laulud.

12. Folk – Traditsiooniline rahvamuusika, tihti akustiliste instrumentide ja lihtsa struktuuriga lugude puhul.

Need on vaid mõned paljusid žanreid, mis muusika maailmas eksisteerivad. Samuti on võimalik luua alamžanre, mis ühendavad erinevaid elemente mitmest kategooriast.

Oleg ja Aljona

# data[].attributes.body
Siin on veel mõned muusikažanrid, mis lisaks eelmainitutele moodustavad mitmekesise ja rikkaliku muusikamaailma:

13. Soul – Muusika, mis ühendab R&B ja gospel’i mõjutusi, keskendudes tugevale vokaali esitusviisile ja emotsionaalsusele.

14. Punk – Revolutsiooniline ja minimalistlik žanr, mis sündis 1970ndate alguses. Tunnusjoonteks on lihtsad, kiired lood ja sageli mässumeelne, anti-establishment sõnum.

15. Funk – Tugev rütm, mis keskendub bassiliinidele ja vokaalide tugevale rütmile. Funkis on sageli rohkem improvisatsiooni kui pop- või rockmuusikas.

16. Gospel – Religioosne muusika, mis on tugevalt seotud kristlike uskumuste ja jumalateenistustega. Tüüpiline on kirglik ja jõuline vokaali esitus.

17. Indie – Iseseisvuses ja alternatiivses muusikastiilis, sageli väikeste plaadifirmade ja alternatiivsete artistide poolt loodud. Indie muusika võib olla igasugustes stiilides, kuid keskendub loovusele ja tihti sotsiaalsetele teemadele.

18. Techno – Elektroniline muusika, mis keskendub mehaanilisele ja keerukale rütmi loomiseks, sageli klubides ja tantsuõhtutel mängitav.

19. House – Elektroniline tantsumuusika, millel on pidev rütm ja funktsionaalne bassiliin. Erakordne oma soojade ja kaasahaaravate meloodiate poolest.

20. Trance – Tantsumuusika, mis keskendub meloodiliste elementide kordamisele ja hüpnootilistele rütmidele, mis viivad kuulaja teatud transsi olekusse.

21. Karaoke – Mitte päris žanr, vaid lauluvorm, kus inimene esitab juba olemasoleva loo, kuid laulab sellele omaenda häälega, tavaliselt taustamuusikaga.

22. Ska – Tuntud oma kiirete ja rõõmsameelsete rütmide ning kitsaste ja kiirete instrumentaalsete meloodiate poolest. Ska muusika ühendab reggae, jazz’i ja rock'n'rolli mõjutusi.

23. Latin – Kõik Ameerika ja Ladina-Ameerika muusikažanrid, näiteks salsa, mambo, bachata, reggaeton. Neile on iseloomulikud tantsurütmid ja energilised meloodiad.

24. World Music – Üksnes geograafiliselt ja kultuuriliselt mitmekesiste žanrite kogum, mis hõlmab erinevaid rahvamuusika stiile üle kogu maailma (nt afrikaani, indiaanlaste muusika, india klassikaline muusika).

25. New Age – Rahulik ja meditatiivne muusika, mis on mõeldud lõõgastumiseks ja vaimseks ülesehitamiseks. Kasutatakse tihti sümfoonilisi ja elektroonilisi helisid.

26. Opera – Klassikalise muusika žanr, kus teos sisaldab sageli vokaali, mis on seotud dramaatiliste, teatriteksti põhiste etendustega.

27. Avant-garde – Eksperimentaalne muusika, mis püüab lükata piire ja loob uusi, sageli eksitavaid ja mõistatuslikke helikeskkondi. Kasutatakse tihti mittetraditsioonilisi heliallikaid.

28. Industrial – Raskema ja sageli tööstusliku heliga muusika, kus on kuulda masinlikke helisid, rasket rütmi ja katsetatakse kõla ja struktuuriga.

29. Ambient – Atmosfääriline muusika, mis keskendub meloodilistele, rahulikele ja tihti ruumilistele helidele, et luua rahu ja meelerahu tunnet.

30. Bluegrass – Ameerika rahvamuusika žanr, mis on seotud kaevurite, maapiirkondade ja külade traditsioonilise eluga. Sisaldab akustilisi instrumente nagu mandoliin, banjo ja kitarr.

Kõik need žanrid võivad omavahel seguneda ja areneda, luues uusi, hübriidseid stiile, mis võivad olla keerulised ja unikaalsed.

# data[].attributes.body
Muusika on ajatu kunstivorm, mis peegeldab meie kultuuri, identiteeti ja ühiskonda. Sellel on võime ületada keelelisi ja kultuurilisi piire, olles universaalne keel, mida kõik inimesed mõistavad. Muusika areng on tihedalt seotud tehnoloogiliste ja sotsiaalsete muutustega. Näiteks:

1. Tehnoloogia mõju muusikale – Muusika tootmine on läbi teinud suure arengu, eriti digitaalsete töötlusprogrammide ja salvestustehnoloogia arenguga. Arvutid ja tarkvara nagu Ableton Live, FL Studio ja Pro Tools on muutnud muusika loomise ja tootmise kergemaks ja kergemini kergesti kergesti kergemaks, võimaldades isegi kodustuudiote loomist. Need tööriistad on andnud inimestele rohkem vabadust katsetada ja segada žanre, luues täiesti uusi helimaailmu ja stiile. Samuti on internet muutnud muusika kergemini ligipääsetavaks, võimaldades indie-artistidel oma tööd globaalsetele publikutele jagada.

2. Muutuvad kuulamisviisid – Muusika kuulamine on muutunud tänu voogedastusteenustele nagu Spotify, Apple Music ja YouTube, mis on toonud muusika taskukohaseks ja kergesti kergesti kergesti kergesti kergesti kergesti kergesti. Inimesed saavad nüüd kuulata oma lemmiklugusid igal ajal ja igal pool, ja isegi kasutada algoritme, mis aitavad avastada uusi lugusid ja žanre, mis neile võiks meeldivad.

3. Muusika ja sotsiaalne muutus – Muusika on alati olnud oluline meedium sotsiaalsete liikumiste ja poliitiliste muutuste väljendamiseks. Näiteks protestilaulud on olnud osa paljusid revolutsioonidest ja ühiskondlikest liikumistest, olgu siis Ameerika kodanikuõiguste liikumine 1960ndatel või tänapäeva sotsiaalsed meediakampaaniad. Lood, nagu Bob Marley "Redemption Song", John Lennoni "Imagine" ja Kendrick Lamari "Alright", on kõik muutunud sümboliteks lootusest ja vastupanust.

4. Muusika tervendav jõud – Psühholoogias ja meditsiinis on avastatud, et muusika kuulamine ja isegi muusikaga tegelemine võib aidata inimestel tegeleda stressi, ärevuse ja isegi valu leevendamisega. Muusika teraapia on tunnustatud meetod, mis aitab inimesi tervendada nii vaimselt kui füüsiliselt. Erinevad helid ja rütmid võivad edendada lõõgastumist ja aidata reguleerida emotsioone. Lo-fi hip-hop on üks sellistest stiilidest, mida sageli kasutatakse rahustava ja keskendumist soodustava muusikana.

5. Muusika ja identiteet – Muusika aitab inimesel määratleda oma identiteeti ja väljendada oma kuuluvust. Erilised žanrid, nagu goth, emo või punk, on saanud subkultuurideks, kus kuulajad jagavad ühist maailmavaadet ja kogemusi. See aitab neil luua ühenduse teistega, kes jagavad sarnaseid väärtusi, ja sageli aitab neil leida oma isikliku hääle läbi muusika. Muusikal on võime kujundada meie enesetunnet, mõtteviisi ja isegi elustiili.

6. Muusika kui ajastu peegel – Muusika ajalugu on tihedalt seotud iga ajastu kultuuri, majanduse ja poliitika arenguga. Näiteks 60ndate ja 70ndate rock'n'roll ja psychedelic music peegeldivad selle aja noorte vabaduse ja eksperimenteerimise ihaluse. Disco ja funk 70ndatel väljendasid elu ja energia ööklubides, samas kui 80ndate süntpop ja new wave olid tehnoloogilise ja visuaalse revolutsiooni ilmingud.

7. Muusika ja globaalne mõju – Tänapäeval on muusika ülemaailmselt mõjutav. Kui varem olid teatud stiilid piirdunud geograafiliste piirkondadega, siis nüüd segunevad erinevad kultuurid ja stiilid globaalses meediaruumis. Afrobeats, K-pop, Latin pop ja Reggaeton on žanrid, mis on saanud globaalseteks nähtusteks. Kui eelnevalt oli muusika sageli seotud kindlate kultuuride ja piirkondadega, siis nüüd võib igaüks kuulata ja nautida lugusid, mis peegelduvad kõikides maailma nurkades.

8. Muusika ja kunsti ristumine – Muusika on sageli seotud ka teiste kunstivormidega, nagu maalikunst, tants ja kirjandus. Muusikud ja kunstnikud otsivad sageli uusi väljendusviise, luues projektide, kus muusika ja visuaalsed kunstid on tihedalt seotud. Näiteks muusikavideod on saanud lahutamatuks osaks popkultuurist, tuues muusika ja visuaalse kunsti tihedamalt kokku.

Kokkuvõttes on muusika palju enamat kui lihtsalt helide jada. See on tõeline väljendusvorm, mis ühendab inimesi, kõneleb meie emotsioonide ja ideede kohta ning kujundab meie kultuuri ja ajalugu. Muusika on pidevas arengus, liikumises ja uute suundade otsingul, pakkudes iga kord midagi uut ja värsket.

# data[].attributes.body
Muusikažanride maailm on ülimalt mitmekesine ja pidevalt muutuv. Uued stiilid ja alamžanrid tekivad pidevalt, kuna muusikamaailm areneb, seguneb ja katsetatakse uusi helisid ja formaate. Erinevad kultuurid ja ajastud toovad esile uusi muusika väljendusviise, mis kajastavad ühiskondlikke, poliitilisi ja tehnoloogilisi muutusi.

Näiteks trap on noorem žanr, mis on välja kasvanud hip-hopist ja sisaldab madala sagedusega bassi, kiireid ja korduvaid rütme ning lugusid, mis räägivad sageli tänapäeva elu keerukustest. K-pop (Korea popmuusika) on saavutanud maailmatasemel populaarsuse, tuues Ameerikas ja Euroopas esile koreakeelsed popmuusika rühmad, mis kombineerivad mitmesuguseid žanre nagu hip-hop, elektroonika ja traditsiooniline korea muusika.

Lo-fi hip-hop on muutunud populaarseks rahustava, lõdvestava muusikana, mida kasutatakse sageli õppimise või lõõgastumise taustaks. Sellel on tihti kergelt tuhmiks tehtud helikvaliteet ja rahulik, kuid samas kergelt rütmiline struktuur, mis soodustab keskendumist.

Muusikaline maitse on alati seotud kultuuri, isikliku ajaloo ja isegi geograafilise asukohaga. Afrobeats, mis on pärit Lääne-Aafrikast, on globaalselt kasvav trend, ühendades traditsioonilisi aafrika rütme ja moderneid tantsumuusika elemente. Selle populaarsus on hiljuti levinud ka lääne riikidesse.

Samuti on muusika olulisel kohal tervendamise ja eneseväljendamise protsessides. Paljud inimesed leiavad lohutust ja väljundit läbi muusika, olgu siis ise instrumenti mängides või lemmiklugusid kuuldes. Muusika aitab mõista emotsioone, toob inimesed kokku ja loob tugevaid ühendusi erinevate kultuuride ja generatsioonide vahel.

Lõppkokkuvõttes ei piirdu muusika ainult žanritega – see on enamat kui lihtsalt meloodiad ja sõnad. See on väljendusvorm, mis ühendab inimesi, rikastab elukogemusi ja kannab edasi lugusid, sõnumeid ja ideid ajast ja ruumist. Muusika areng ei peatu kunagi ning kindlasti saab olema huvitav jälgida, milliseid uusi suundi ja hääli toob järgmine põlvkond.

# data[].attributes.headline
1. Sissejuhatus romantismi ja selle seos Maalikunstiga

# data[].attributes.subject
1. Sissejuhatus romantismi ja selle seos Maalikunstiga

# data[].attributes.body
Mis on romantism?
• Romantism on kultuuriline ja kunstiline liikumine 18. sajandi lõpu ja 19. sajandi alguse perioodil.
• See lükkas tagasi valgustusaja ratsionalismi, rõhutades emotsioonide, intuitsiooni ja subjektiivse tajumise tähtsust.
• Romantism mõjutas tugevalt erinevaid kunstivorme, sealhulgas maalikunsti, muusikat, kirjandust, samuti Maalikunsti kontseptsiooni, kus olulist rolli mängivad tunded ja isiklik eneseväljendus.

# data[].attributes.headline
Romantismi ajastu (umbes 1800–1910) keskenduti oluliselt väljendusele ja individuaalsusele, mis peegeldus erinevate muusikainstrumentide kasutamises. Siin on peamised neist:

# data[].attributes.subject
Romantismi ajastu (umbes 1800–1910) keskenduti oluliselt väljendusele ja individuaalsusele, mis peegeldus erinevate muusikainstrumentide kasutamises. Siin on peamised neist:

# data[].attributes.body
Klaver

Sai romantilise muusika keskseks instrumendiks tänu oma dünaamika ja väljendusvõime võimalustele. Komponistid nagu Chopin ja Liszt kirjutasid mitmeid klaveriteoseid.

Violin

Kasutati emotsionaalsete soolode ja kammermuusika loomiseks. Komponistid nagu Brahms ja Tšaikovski kirjutasid palju viiuliteoseid.

Puhkpillid

Flööt: Toob kergust ja õhulisust; sageli kasutatakse ansamblites.

Klarnet: Tänu oma sooja ja rikkalikku helipaletti sai see romantismi ajal lemmikinstrumendiks.

Fagott: Kasutati sügavate ja mitmekesiste meloodiate loomiseks

Orkester

Orkestri koosseisu laienemine, erinevate instrumentide rohkem väljendatud kasutamine. Olulisteks keelpillideks said tšello ja kontrabass.

# data[].attributes.body
Tšaikovski on üks romantismi ajastu tuntuimaid heliloojaid, kelle teosed on täis emotsioone ja meloodiat. Tema tuntuimad teosed on "Jõulutants", "Luikede järv" ja "Pähklipureja", mis on endiselt populaarsed üle kogu maailma.

# data[].attributes.body
See skulptuur kujutab armastuse ja hoolivuse intiimset hetke kahe inimese vahel. Naine kummardub mehe poole, hoides tema pead hellalt, väljendades sügavat emotsionaalset sidet ja pühendumust. Skulptuuri detailid, nagu näoilmed ja kehahoiak, toovad esile loomulikkuse ja siiruse. See teos peegeldab romantilist kunsti, kus keskendutakse inimtunnetele ja suhetele, andes edasi õrnust ja harmooniat.

# data[].attributes.body
See skulptuur kujutab õrna hetke ema ja lapse vahel, täis rahu ja lähedust. Magav ema ja laps on kujutatud loomulikus poosis, mis lisab stseenile soojust ja harmooniat. Detailne näoilmete edasiandmine, kangavoltide peensus ja pooside loomulikkus näitavad skulptori meistriteost. See teos võib kuuluda romantismi või neoklassitsismi ajastusse, kus rõhk oli emotsioonidel ja inimsuhete kujutamisel.

# data[].attributes.body
See skulptuur on suurepärane näide romantismist, mis püüdis edasi anda inimtundeid ja siirust. Kujutatud on õrnuse ja hoolivuse hetk: naine kummardub armastavalt ja toetavalt mehe poole, hoides tema pead. See sümboliseerib emotsionaalset sidet, usaldust ja tuge nende vahel.

Skulptori meisterlikkus avaldub detailides: näojoonte peensus, žestide õrnus ja riidevoltide loomulikkus loovad elava ja liigutava mulje. Romantismi vaimus keskendub teos tegelaste sisemaailmale, rõhutades armastuse ja inimliku läheduse ilu.

# data[].attributes.body
Schubert on üks juhtivaid romantismi lüüriliste laulude (saksa keeles Lied) loojaid.

Tuntud laul:

"Erlkönig" (Elfide kuningas) – dramaatiline ja narratiivne ballaad Johann Wolfgang von Goethe tekstile.

# data[].attributes.headline
 2. Romantism kui meisterlikkuse väljendamise viis

# data[].attributes.subject
 2. Romantism kui meisterlikkuse väljendamise viis

# data[].attributes.body
Romantism ja meisterlikkus kunstis
• Romantilised kunstnikud püüdsid leida sisemist vabadust ja eneseväljendust.
• Erinevalt klassikalisest lähenemisest, kus rõhutati tehnikat ja ideaali, hindasid romantikud individualismi ja spontaansust.
• Maalikunst romantismi kontekstis muutus mitte ainult meisterlikkuse, vaid ka isikliku maailma tajumise, sügavate tunnete ja kujutlusvõime väljenduseks.

# data[].attributes.body
Schumanni looming sisaldab mitmeid lieder-tsükleid, kus luule ja muusika sulanduvad harmooniliselt.

Tuntud laul:

"Widmung" (Pühendus) – armastuslaul, mis on osa tema tsüklist Myrthen.

# data[].attributes.body
See on kuulus skulptuur “La Marseillaise”, mis asub Pariisi Triumfikaarel (Arc de Triomphe). Selle lõi François Rude 1830. aastatel, et kujutada Prantsuse Vabadussõda. Keskel on kujutatud tiivuline Vabaduse allegooria, kutsudes rahvast võitlusse, samal ajal kui sõdalased vastavad tema üleskutsele. Skulptuur sümboliseerib isamaa kaitsmist ja patriootlikkust.

# data[].attributes.body
Brahms keskendus emotsionaalsele sügavusele ja meloodilisele kaunidusele.

Tuntud laul:

"Wiegenlied" (Hällilaul, Op. 49, Nr. 4) – maailmakuulus unelaul.

# data[].attributes.body
Romantismi põhielemendid ja teemad
• Emotsioonid ja tunded: Romantikud uskusid, et kunst peab olema inimeste emotsioonide ja kogemuste väljendus.
• Loodus kui inspiratsiooni allikas: Loodus mängis romantismis võtmerolli, olles mitte ainult taust, vaid elav osaline kunstiprotsessis.
• Individualism: Iga kunstnik otsis oma ainulaadset teed, mis oli romantismi perioodil Maalikunsti oluline aspekt.

# data[].attributes.body
Charles Dickens (1812–1870) – Inglise kirjanik ja ajakirjanik, kes on tuntud oma romaanide poolest, mis käsitlevad sotsiaalseid probleeme ja töölisklassi elu. Tema tuntuimad teosed on Oliver Twist, A Christmas Carol, David Copperfield ja Great Expectations.

# data[].attributes.body
Emilie Brontë (1818–1848) – Inglise kirjanik ja luuletaja, kes on tuntud oma ainukese romaani Wuthering Heights ("Üksildased kõrgused") poolest. Tema teos on romantiline ja traagiline lugu armastusest, vihast ja kättemaksust, mis toimub põnevates ja tormilistes maastikes.

# data[].attributes.body
Herman Melville (1819–1891) – Ameerika kirjanik, kes on kõige tuntum oma romaani Moby-Dick poolest, mis on keerukas teos, mis käsitleb inimlikkuse, looduse ja universumi tähendust läbi meremeeste ja valge vaala jahtimise loo.

# data[].attributes.body
Lev Tolstoi (1828–1910) – Vene kirjanik, filosoof ja ühiskonnakriitik, keda peetakse üheks suurimaks kirjanikuks maailmas. Tema tuntumad teosed on Sõda ja rahu ning Anna Karenina, mis uurivad inimeste vaimset ja moraalset elu ning Venemaa ühiskonna muutusi.

# data[].attributes.body
Romantism ja selle mõju kunstile täna
• Romantism jätkab tänapäeva kunstipraktikates mõju avaldamist, sealhulgas emotsioonide ja subjektiivsete kogemuste töötluses.
• Tänapäeva kunstis kasutatakse sageli romantismi motiive, nagu loodus, individualism ja sügavad emotsionaalsed kogemused.
• Maalikunst romantismi kontekstis on inspireerinud uusi loovuse ja eneseväljenduse vorme, jäädes aktuaalseks ka tänases kunstis.

# data[].attributes.headline
Sajandi algus (1800-1820-ndad) – Empire stiil Anna Mikhaylova

# data[].attributes.subject
Sajandi algus (1800-1820-ndad) – Empire stiil Anna Mikhaylova

# data[].attributes.body
19. sajandi algusaastatel oli mood inspireeritud klassikalisest antiikajast. Naiste kleidid olid sirged ja peaaegu vormitud, talje asus justkui otse rinnal. Selliseid kleite kanti lühikeste varrukatega või ilma nendeta, kasutades kergeid kangaid nagu musliin. Seda stiili nimetati empire’iks ja see oli seotud neoklassitsistliku moe mõjudega.

# data[].attributes.headline
1820-1830-ndad – Mahtude suurenemine Ksenija Nikitina

# data[].attributes.subject
1820-1830-ndad – Mahtude suurenemine Ksenija Nikitina

# data[].attributes.body
1830-ndateks aastateks muutusid naiste kleidid rohkem volüümikaks. Talje langetati jälle madalamale kui rinnale, samas kui seelikud said palju laiemaks, sageli kas kasutati volangide ehk küljetäiteid, mis tõstsid seeliku volüümi. Varrukad muutusid puhviks, kitsenedes randmete suunas.

# data[].attributes.headline
1840-1850-ndad – Korseedi tähtsuse suurenemine Ksenija Nikitina

# data[].attributes.subject
1840-1850-ndad – Korseedi tähtsuse suurenemine Ksenija Nikitina

# data[].attributes.body
19. sajandi keskpaiku sai korsetist oluline osa riietuses. Naise talje oli kitsendatud ja seelikud muutusid veelgi volüümikamaks, sageli metallist karkasside või kihtide abil. Selline kleidi vorm rõhutas tugevasti “liivakella” kuju. Naised kandsid sageli mitmeid korsetikihti, et saavutada sellist vormi.

# data[].attributes.headline
1870-1880-ndad – Aktsent tagumise osa peal Anna Mikhaylova

# data[].attributes.subject
1870-1880-ndad – Aktsent tagumise osa peal Anna Mikhaylova

# data[].attributes.body
Kleidid jäid endiselt volüümikaks, kuid rõhk nihkus tagasi, seeliku tagumisse osasse – moodi tulid “bustled” ehk kergelt kraanilised, dekoratiivsed tagumised osad. Korsetid jäid endiselt talje esiletoomiseks olulisteks. Samuti muutusid populaarseks keerukamad mustrid ja kangad nagu taft, samet ja siid.

# data[].attributes.body
1. Sümfoonia

Romantismiajastu sümfooniad väljendasid sügavaid emotsioone ja suuri ideid. Heliloojad nagu Beethoven ja Schubert kasutasid orkestrit, et edasi anda inimese hinge dramaatilisust ja suursugusust.

Oleg ja Aljona

# data[].attributes.body
Klaverist sai romantismi keskne instrument. Heliloojad, näiteks Chopin ja Liszt, lõid virtuoosseid teoseid ja lüürilisi miniatuure, et väljendada intiimseid tundeid ja isiklikke elamusi

# data[].attributes.body
Ooper oli sel ajal täis kirge ja draamat. Verdi ja Wagner lõid suurejoonelisi teoseid, kus kangelaste saatused põimusid filosoofiliste ja sotsiaalsete teemadega.

# data[].attributes.body
Vokaalmuusika, mis põhines luulel, sai romantismis erilise tähenduse. Schubert ja Schumann lõid hingestatud laule klaverisaatega, mis ühendasid meloodia ja kirjandusliku sügavuse.

# data[].attributes.body
1. Arnold Schönberg - Austrias sündinud helilooja, kes on tuntud oma atonaalse muusika ja 12 noodi süsteemi arendamise poolest. Schönbergi teosed kajastavad ekspressionismi, väljendades tugevaid emotsioone ja isiklikke kogemusi.

# data[].attributes.body
1. Alban Berg - Samuti Austria helilooja, kes oli Schönbergi õpilane. Bergi teosed, nagu "Wozzeck" ja "Lulu", kombineerivad ekspressionistlikke elemente ning on tuntud oma dramaatilisuse ja keeruliste harmooniate poolest.

# data[].attributes.body
Claude Monet - Impressionismi tuumikfiguur, kes keskendus valguse ja värvi kajastamisele looduses.

# data[].attributes.body
Pierre-Auguste Renoir - Teine oluline impressionist, kes rõhutas inimestevahelisi suhteid ja elu igapäevaste rõõmude kujutamist.

# data[].attributes.body
Vincent van Gogh - Kuigi tema tööde stiil arenes impressionismist kaugemale, mõjutas ta tugevalt post-impressionismi. Tema teosed on intensiivse värvikasutuse ja emotsionaalsete väljendustega.

# data[].attributes.body
Georges Seurat - Tema punktid- ja punktide tehnika (pointillism) tõi uue lähenemise värvi ja kompositsiooni.

# data[].attributes.body
Impressionism ja ekspressionism on kaks erinevat kunstisuunda, mis arenevad 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses

# data[].attributes.body
Impressionism keskendub valguse ja värvi mängule ning looduse ja igapäevaelu hetkeolude jäädvustamisele. Kunstnikud nagu Claude Monet ja Pierre-Auguste Renoir kasutasid lahtiseid pintslitõmbeid ja heledaid värve, et luua muljeid, mis peegeldavad valgust ja atmosfääri. Nad püüdsid jäädvustada lühikesi hetki, mis sageli muutuvad, ja seetõttu on nende teosed sageli elavad ja dünaamilised.

# data[].attributes.body
Ekspressionism seevastu keskendub emotsioonide ja subjektiivsete kogemuste väljendamisele. Kunstnikud, nagu Edvard Munch ja Wassily Kandinsky, kasutasid tugevat värvi ja distortsioonide tehnikat, et edastada oma sisemaailma ja tundeid. Ekspressionistlikud teosed võivad olla sageli tumedamad ja intensiivsemad, väljendades ärevust, kurbust või teisi tugevaid emotsioone. Kokkuvõttes on impressionism rohkem seotud välismaailma visuaalsete elementide tabamisega, samas kui ekspressionism keskendub sisemiste tunnete ja emotsioonide edastamisele.

# data[].attributes.body
1863. aastal hävitasid kriitikud Edouard Maneti Pariisi ametlikus salongis tema töö tõttu Hommikusöök murul. Claude Monet oli sellest teosest siiski vaimustunud ja otsustas teha vastuolulise maalikunstniku austusavaldusena oma versiooni. Monet'i ambitsioonikad mõõtmed oleksid neli meetrit kõrged ja kakskümmend meetrit pikad. See oli samal ajal ka väljakutse.

# data[].attributes.body
2. Romanticism muusika
19. sajandi teisel poolel levis romanticistlik muusika. Selle zanri tunnuseks on kõrge võimsus, emotsioonidega ja kompleksidega tegelemine. Romanticistlik muusika oli üks olulisi vorme, mis pani märku muusika ajaloos, näiteks muusikud Ludwig van Beethoven, Franz Schubert ja Frédéric Chopin.

# data[].attributes.body
3: Impressionism ja muusikaline uued avastused
19. sajandi lõpul ilmus muusikale uus vorm - impressionism. Impressionistlik muusika oli mõjutatud looduslike efektidest, mis võimaldas inimestel võimsa käsutunde kogemuse luua. Impressionistliku muusika näiteks on Claude Debussy, Maurice Ravel ja Erik Satie.

# data[].attributes.body
1. Sissejuhatus
19. sajandi alguses oli muusika üks olulisi võimalusi inimeste väljendamiseks. See oli viis laulda, mängida instrumente ja olla ühisel muusikalise teemal.

# data[].attributes.body
4: Muusikaline areng 20. sajandil
20. sajandil oli muusika võimalusi võrdväärtne. Uued zanrid, muusikalised mõisted ja muusikute sünnid muutsid muusika pildu. Jazz, blues, folk muusika, klassikaline muusika ja modernistlik muusika levisid, ning see sai üheks olulisemateks keeltest inimesed väljendavad.

# data[].attributes.headline
1912: Casa Milà in Barcelona, designed by Antoni Gaudi Ksenija Nikitina

# data[].attributes.subject
1912: Casa Milà in Barcelona, designed by Antoni Gaudi Ksenija Nikitina

# data[].attributes.body
Casa Milà on suurepärane näide 20. sajandi alguse arhitektuurilisest innovatsioonist ja kunstilisest väljendusest. See peegeldab Gaudí püüdlust luua harmooniat looduse ja inimese loodud keskkonna vahel ning on jätkuvalt üks populaarsemaid turismiobjekte Barcelonas.

# data[].attributes.headline
1911: Metropolis Building in Madrid, designed by Jules and Raymond Février Anna Mikhaylova

# data[].attributes.subject
1911: Metropolis Building in Madrid, designed by Jules and Raymond Février Anna Mikhaylova

# data[].attributes.body
Metropolis Building on suurepärane näide 20. sajandi alguse arhitektuursest hiilgusest ja innovatsioonist. See kajastab ajastu vaimu, kus ajaloolised stiilid olid segatud moodsa tehnoloogia ja disainiga, luues muljetavaldavaid ja ajastutruud hooneid.

# data[].attributes.headline
1902: Hungarian Parliament Building in Budapest, designed by Imre Steindl Anna Mikhaylova

# data[].attributes.subject
1902: Hungarian Parliament Building in Budapest, designed by Imre Steindl Anna Mikhaylova

# data[].attributes.body
Ungari Rahvusparlament on arhitektuuri ja ajaloohuvilistele tõeline pärl ning jääb üheks olulisemaks sümboliks nii Budapestis kui ka kogu Ungaris.

# data[].attributes.headline
Einsteini torn Potsdamis, Saksamaal Ksenija Nikitina

# data[].attributes.subject
Einsteini torn Potsdamis, Saksamaal Ksenija Nikitina

# data[].attributes.body
Erich Mendelsohni kavandatud observatoorium on ekspressionistliku arhitektuuri peamine näide oma orgaaniliste vormide ja futuristliku välimusega.