# data[].attributes.headline
סועאד מנסור ניהול עסקי

# data[].attributes.subject
סועאד מנסור ניהול עסקי

# data[].attributes.body
נושא: בחירת אסטרטגיית שיווק לעסק.

אסטרטגיית החשיבה: השוואה.

מטרת האסטרטגיה: להשוות בין שתי אסטרטגיות שיווק (למשל שיווק דיגיטלי לעומת שיווק מסורתי) כדי לבחור את המתאימה ביותר לעסק.המורה מדגים כיצד משווים בין שתי אסטרטגיות באמצעות טבלה הכוללת קריטריונים כמו עלות, קהל יעד, יתרונות וחסרונות מורה והתלמידים ממלאים יחד טבלת השוואה עבור עסק לדוגמה.התלמידים עובדים בזוגות ומשווים בין שתי אסטרטגיות שיווק לעסק אחר, מסיקים מסקנה ומנמקים את בחירתם

הוראה מפורשת

# data[].attributes.headline
וקילי רולא- מתמטיקה 

# data[].attributes.body
וקילי רולא- מתמטיקה

נושא מתחום התוכן:
כפל וחילוק מספרים בתחום עד 10,000 (כיתה ד')

אסטרטגיית חשיבה שנבחרה:
השוואה

נימוק לבחירה:
אסטרטגיית ההשוואה מסייעת לתלמידים להבין הבדלים ודמיון בין דרכי פתרון שונות (למשל: כפל לעומת חילוק, או פתרון בעיות בדרכים שונות). היא תומכת בהבנת המבנה המתמטי ומחזקת חשיבה מסודרת ולא רק חישובית.

# data[].attributes.body
נציג בעיה חדשה בפני התלמידים, בשלב זה נבקש מהתלמידים להעלות השערות בדרך לפתרון. נעודד שאילת שאלות על הבעיה.

# data[].attributes.body
השוואה בין דוד לשאול

1. נציג את ההשוואה ביניהם: איך כל אחד נבחר, למה כל אחד נבחר, במה הם היו טובים, במה חטאו, מה היה סופם?

2. אסביר מה לדעתי הדמיון והשוני, אחר כך נעבור על נושא אחר ביחד, ובסוף כלאחד יצטרך לעשות באופן אישי.

3. נדון על דרכי ההשוואה, מה נראה חשוב לכל אחד, למה בחרנו כל נושא וכו׳.

# data[].attributes.headline
היסטוריה - מיומנות השוואה

# data[].attributes.subject
היסטוריה - מיומנות השוואה

# data[].attributes.body
תכנון צעד ראשון בהוראה מפורשת: מיומנות ההשוואה

נושא מתחום התוכן: היסטוריה - הזרמים בתנועה הציונית (השוואה בין הציונות המדינית של הרצל לציונות הרוחנית של אחד העם / או לחלופין: דפוסי פעילות של היודנראטים בשואה).

אסטרטגיית החשיבה: השוואה (זיהוי נקודות דמיון ושוני באופן שיטתי על בסיס תבחינים/קריטריונים).

תכנון המהלך בכיתה:

הצגת מטרת השיעור: אציג לתלמידים שהמטרה שלנו היום היא ללמוד כלי שיעשה לנו "סדר בראש" כשאנחנו צריכים לזכור ולנתח גישות שונות לקראת שאלות השוואה בבגרות. אסביר שנלמד לעבוד עם "תבחינים" (קריטריונים) כדי לא ללכת לאיבוד בתוך המלל של הסיכומים.

הקניה מפורשת (I do): אצייר על הלוח טבלת השוואה ואדגים בקול רם את תהליך החשיבה שלי מול הכיתה: "כדי להשוות בין הרצל לאחד העם, אני חייבת קודם כל לשאול את עצמי - על מה אני משווה אותם?". אגדיר מפורשות את התבחינים: 'מהי הבעיה המרכזית של היהודים?', 'מהו הפתרון הרצוי?' ו'מהי הדרך להשגתו?'. אדגים בעצמי כיצד אני שולפת את התשובה עבור התבחין הראשון מתוך הטקסט ומשבצת בטבלה.

תרגול שיתופי ועצמאי (We do, You do): אחלק לתלמידים עבודה בזוגות. את התבחין השני נחלץ ונמלא יחד במליאה כדי לתת להם ביטחון. לאחר מכן, אבקש מהם לחלץ מהטקסט בעצמם את התשובות לתבחין השלישי, ולבסוף – לתרגם את הטבלה לכתיבת פסקת השוואה תקנית במילים שלהם.

דיון מטה-קוגניטיבי: בסיום התרגול אעצור את העבודה ואשאל: "מה היו הפעולות שעשינו היום? איך השימוש מראש בטבלה ובתבחינים מוגדרים השפיע על ההבנה שלכם את ההבדלים בין הגישות? האם ההשוואה דרך תבחינים הועילה לכם להתמודד עם שאלת הבגרות בקלות רבה יותר?".

# data[].attributes.body
נושא: הזכות לשוויון והמאבק באפליה

אסטרטגיית חשיבה: טיעון

מטרות ההוראה:

להבין את משמעות הזכות לשוויון בחברה דמוקרטית.

להבחין בין שוויון פורמלי לשוויון מהותי.

לפתח יכולת לבסס עמדה באמצעות נימוקים וראיות.

פעילות:
יוצג בפני התלמידים מקרה אקטואלי או דילמה העוסקת בשוויון (למשל, העדפה מתקנת או הנגשת שירותים לאנשים עם מוגבלויות). התלמידים יתבקשו להביע עמדה בנושא ולבנות טיעון לפי המבנה:

טענה

נימוק

ראיה/דוגמה

מסקנה

לאחר מכן יתקיים דיון כיתתי שבו התלמידים יציגו את עמדותיהם ויגיבו לטיעונים של חבריהם.

תרומת אסטרטגיית הטיעון:
האסטרטגיה מסייעת לתלמידים להבין סוגיות אזרחיות מורכבות, לבחון מגוון נקודות מבט, ולהביע עמדה מנומקת המבוססת על ידע ועקרונות דמוקרטיים.

# data[].attributes.headline
אסטרטגיית החשיבה המשרת

# data[].attributes.body
אסטרטגיית החשיבה המשרתת את מטרות ההוראה: טיעון (גיבוש עמדה, הצגת נימוקים מבוססים ומציאת פתרונות).

פירוט קצר על דרך היישום (להוספה בפתקית):

איך זה יתבצע בכיתה?

התלמידים יתבקשו לדון בדילמה ניהולית או חברתית (למשל: כיצד לחלק תקציב מוגבל של ועד כיתה לפרויקטים שונים). באמצעות אסטרטגיית הטיעון, נלמד אותם בצורה מפורשת כיצד לבנות טענה מובנית, להציג נימוקים משכנעים, ולהבחין בין דעה אישית לבין עובדה תומכת.

הערך הפדגוגי: כפי שציין דה-בונו בקטע המצוטט, חשיבה היא המשאב האנושי החשוב ביותר. הוראה מפורשת של אסטרטגיית הטיעון מעניקה לתלמידים כלים מעשיים לחשיבה יצירתית, בונה וביקורתית שתשרת אותם בחיי היומיום

# data[].attributes.headline
תכנון שיעור: הוראה מפורשת של אסטרטגיית הטיעון בהוראת השפה

# data[].attributes.subject
תכנון שיעור: הוראה מפורשת של אסטרטגיית הטיעון בהוראת השפה

# data[].attributes.body
שם מלא: זידאן אנואר

תחום הדעת: עברית כשפה שנייה

הנושא מתחום התוכן המתוכנן ללימוד: > דילמות חברתיות וסביבתיות במאה ה-21 (לדוגמה: "השפעת הרשתות החברתיות על בני נוער" או "תרבות הצריכה מול שמירה על איכות הסביבה").

אסטרטגיית החשיבה הנבחרת המשרתת את מטרות ההוראה: > אסטרטגיית הטיעון (כתיבה וניסוח טיעון מבוסס).

כיצד הפרקטיקה תבוא לידי ביטוי בשיעור (בקצר): > 1. שלב הגילוי: נציג את אסטרטגיית הטיעון כחלק ממטרות השיעור. נסביר לתלמידים שהמטרה היא לא רק לדבר על רשתות חברתיות, אלא ללמוד איך לבנות טענה מובנית, להציג נימוקים ולבסס אותם בעברית תקנית.

2. הקניה מפורשת: נפרק יחד את מבנה הטיעון (טענה + נימוק + דוגמה/ביסוס) ונציג לתלמידים "פיגומים" לשוניים (כמו: אני סבור ש..., הסיבה לכך היא..., ניתן לראות זאת ב...).

3. תרגול ושיוג: התלמידים יתרגלו ניסוח טיעונים בזוגות על הדילמה הנבחרת, ובסיום נקיים דיון מטא-קוגניטיבי על האופן שבו הכלי הלוגי הזה עוזר להם להביע את עמדתם בצורה משכנעת בשפה השנייה.

# data[].attributes.body
1. תחום התוכן והנושא הנלמד

מקצוע: אנגלית (English)

הנושא: הווה פשוט (Present Simple) – שימוש בפעלים לתיאור עובדות, שגרה והרגלים (כולל חוקי הוספת $s/es/ies$ לגוף שלישי).

2. אסטרטגיית החשיבה שנבחרה

האסטרטגיה: השוואה (Comparison) באמצעות כלי חזותי (דיאגרמת ון או טבלה השוואתית).

3. כיצד האסטרטגיה משרתת את מטרות ההוראה?

לימוד חוקים דקדוקיים בצורה יבשה לרוב אינו יעיל. אסטרטגיית ההשוואה מאלצת את התלמידים להפעיל חשיבה מסדר גבוה בשתי דרכים מרכזיות:

הבחנה קונספטואלית (בין זמנים): השוואה בין Present Simple לבין Present Progressive. התלמידים מזהים את ההבדל בין "מה שאני עושה בדרך כלל" לבין "מה שאני עושה ברגע זה", ובכך מבינים את המהות של הזמן ולא רק את הטכניקה.

הבחנה דקדוקית (בין גופים): השוואה בין השגרה שלי ($I$) לשגרה של חבר/בן משפחה ($He/She$). השוואה זו מחדדת את הצורך המעשי בהוספת ה-$s$ המפורסמת של גוף שלישי.

4. מהלך הפעילות בקצרצר (כיצד זה ייראה בכיתה?)

שלב א': צפייה ואיסוף נתונים – התלמידים קוראים שני טקסטים קצרים (או צופים בסרטון). אחד מציג את סדר היום של ילד רגיל, והשני מציג סדר יום של אסטרונאוט בחלל.

שלב ב': יישום אסטרטגיית ההשוואה – התלמידים ממלאים טבלת השוואה:

מה דומה בשגרה שלהם? (בשני המקרים משתמשים בפעלים רגילים, למשל: $They\ eat$).

מה שונה? (האסטרונאוט מרחף, הילד הולך לבית הספר).

השוואת גופים: התלמידים יכתבו משפטים המשווים ביניהם לבין האסטרונאוט (לדוגמה: $I\ sleep\ in\ a\ bed,\ but\ he\ sleeps\ in\ a\ sleeping\ bag$).

שלב ג': רפלקציה (מטא-קוגניציה) – דיון בכיתה: "איך השימוש בטבלת ההשוואה עזר לנו להבין מתי להוסיף $s$ לפועל ומתי לא?".

# data[].attributes.body
במתמטיקה יתן הרבה פעמים לפתור תרגיל במספר דרכים. למשל בגאומטריה, בהסתברות וגם באלגברה .

בשעור הסתברות אוכל לתת תרגיל ולהזמין 3 תלמידים ללוח שכל אחד יפתור בדרך אחרת אותו. לאחר מכן לקיים דיון על כל אחד מהפתרונות ומתי יותר נח להפעיל אותו, ולמי....

# data[].attributes.headline
עברית- משפטי ניגוד

# data[].attributes.subject
עברית- משפטי ניגוד

# data[].attributes.body
נושא התוכן: משפטי ניגוד בכיתת עולים באולפן המשימה: כתיבת סיפור המשווה בין מזג האויר בישראל לעומת ארץ המוצא.אסטרטגית החשיבה, שמשרתת את מטרת ההוראה , היא השוואה.כדי שעולים יצליחו לכתוב סיפור הם צריכים לעבור תהליך חשיבה שהאסטרטגיה הזו מספקת: זיהוי קרטריונים, אירגון המחשבה כבסיס לכתיבה, שימוש בכלי חשיבה גרפי- טבלה, ושימוש במבנים תחביריים כדי להביע את השוני/ דמיון. המטרה להפוך את אסטרטגית ההשוואה לגלויה ומפורשת עבורם.

# data[].attributes.headline
מיומנות השוואה ע"י דיאגרמת וואן

# data[].attributes.subject
מיומנות השוואה ע"י דיאגרמת וואן

# data[].attributes.body
התלמידים ילמדו ליצור עגולי השוואה ולמצוא משותף ושונה בין שני אוביקטים זהים או שונים בכל תחום דעת

# data[].attributes.headline
היסטוריה- בניית טיעון

# data[].attributes.subject
היסטוריה- בניית טיעון

# data[].attributes.body
הנושא הוא : התגובה של היישוב היהודי להתקפות הערבים בין השנים 1936-1939

האסטרטגיה: בניית טיעון+השוואה

אציג את הדילמה ההיסטורית- כיצד נכון לדעתכם להגיב?

כל קבוצה תבחר עמדה ותקבל 3 מקורות לביסוס נימוקים לעמדתה.

לאחר מכן, כל תלמיד יצטרך לבחור החלטה .ולבסוף נערוך משוב על התהליך שעשינו.

לעניין השוואה - נציג מראש את העמדות השונות שהיו, נקבע תבחינים /פרמטרים שלפיהן נחליט איזה שיטה יעילה יותר. ולבסוף נקרא מקורות היסטוריים שיענו על השאלה איזו שיטה נמצאה היסטורית כיעילה יותר.

# data[].attributes.body
לפני למידת סיפור שידוע מהיסודי להעלות אותו לדיון כיתתי שכל אחד ישפוך או ממה שהוא מכיר ומשם לצאת ללמידה

# data[].attributes.body
שאילת שאלות בנושא מלחמת 7 המלכים-הדגמה של שאלות, משימת שאילת שאלות לתלמיד ודיון ע"כ

# data[].attributes.body
הנושא הלימודי: כתיבת פסקת טיעון (בשיעור עברית).

​אסטרטגיית החשיבה: אסטרטגיית הטיעון ניסוח טענה, נימוקים, דוגמאות ומסקנה.

הנושא משרת את מטרות ההוראה בכך

שהאסטרטגיה מפרקת את כתיבת העמדה למבנה לוגי וברור. נלמד אותה באמצעות הוראה מפורשת של המורה ודוגמא ברור כתבנית כתיבה או מודל זיכרון (למשל מודל ההמבורגר) ובסיום נקיים דיון מטא-קוגניטיבי על תהליך החשיבה והכתיבה שלהם.

# data[].attributes.body
אשתמש במיומנות ההשוואה, בין פסח ראשון שני ופסח דורות, ע"פ הפסוקים שבהם הם נכתבו בחומשים השונים

# data[].attributes.body
האסטרטגיה- השוואה, בין עקרון הקריאה היעילה לבין קריאה ספונטנית. ההקניה- לימוד של עקרונות הקריאה היעילה, תרגול, ודיון- באיזה אופן יותר קל בזמן הקריאה

# data[].attributes.headline
ספיר- היסטוריה

# data[].attributes.subject
ספיר- היסטוריה

# data[].attributes.body
האסטרטגיה היא מיון- חלוקה לפי תחומי חיים.

הנושא הנלמד הוא השפעות גילוי אמריקה. לאחר שלמדנו על ההשפעות, בשיעור זה נלמד את האסטרטגייה של ציון לפי תחומי חיים- כלכלי, חברתי, פוליטי. דרך זה נלמד את האסטרטגייה הכללית של "מיון".

# data[].attributes.headline
מיכל-ספרות אנגלית

# data[].attributes.subject
מיכל-ספרות אנגלית

# data[].attributes.body
שאילת השאלות לצורך ניתוח מעמיק של דמויות ביצירה הספרותית. במהלך השיעור אציג את האסטרטגיה ככלי מרכזי להבנת המניעים של הגיבור, אבצע מידול של תהליך ניסוח שאלות ברמות חשיבה שונות ואזמין את התלמידים לתרגל זאת בזוגות על טקסט חדש. בסיום התהליך נקיים דיון מטה-קוגניטיבי על האופן שבו השאלות ששאלנו חשפו רבדים נסתרים בסיפור וכיצד מיומנות זו משפרת את יכולת הקריאה הביקורתית שלהם גם מחוץ לשיעור. יישום זה יאפשר לתלמידים לפתח חשיבה עצמאית ויוצרת בהתאם לחזונו של דה בונו, תוך שהם הופכים מקוראים פסיביים למפרשים פעילים של הטקסט.

# data[].attributes.headline
נושא מתחום התוכן ריצה על הליכון או ריצה בחוץ

# data[].attributes.subject
נושא מתחום התוכן ריצה על הליכון או ריצה בחוץ

# data[].attributes.body
אסטרטגיית חשיבה מתאימה

השוואה + טיעון (בחירה והנמקה)

אפשר לשלב שתי אסטרטגיות:

קודם להשוות בין שני סוגי הריצה

ואז לבחור ולהסביר מה עדיף ולמה

ובהמשך התלמידים יתרגלו בזוגות: השלמת טבלה של דומה/ שונה ואז לתת להם משימה לבחור צד ולהסביר למה ולנהל דיון קצר מי מעדיף מה ולמה

# data[].attributes.headline
שיעור מוזיקה אילתור- אדר

# data[].attributes.subject
שיעור מוזיקה אילתור- אדר

# data[].attributes.body
אסטרטגיית הלמידה- השוואה.

אני אתן לתלמידים פראזה מוזיקלית קצרה. ננתח אותה ביחד. אני אתן פראזה נוספת על אותו המהלך ונבין ביחד איך היא שונה מהפראזה הראשונה.

על כל תלמיד בתורו לאלתר על אחד הפראזות האלה ועדיין לשמור על הגרעין שלהם (קונטור\ טנשנים\ מקצב וכו').

# data[].attributes.headline
דר פופר. ספרות.

# data[].attributes.subject
דר פופר. ספרות.

# data[].attributes.body
אשתמש במיומנות השוואה בשיעור ואשווה יחד עם התלמידים בין שתי דמויות בסיפור תהילה. בין הרבנית לבין תהילה אשא יש ביניהן אנלוגיה

# data[].attributes.headline
מתמטיקה-גיאומטריה

# data[].attributes.subject
מתמטיקה-גיאומטריה

# data[].attributes.body
משולש שווה שוקיים בנושא חפיפת משולשים.

האסטרטגיה - העלאת השערות , מהם המשפטים המשרתים את הנושא של משולש שווה שוקיים ושבהם ניתן להשתמש בהתאם לנתוני השאלה. לאחר מכן- שאילת שאלות -מה תרומתו של כל נתון לפתרון השאלה.

זהבה

# data[].attributes.headline
אזרחות- השוואה

# data[].attributes.subject
אזרחות- השוואה

# data[].attributes.body
בשיעורי אזרחות מלמדים גישות שונות לזהותה הדתית והלאומית של המדינה. התלמדיים מתקשים לזכוראת שמות הגישות וההבלים ביניהן.

אגדיר כמטרה את למידת מיומנות ההשוואה, נבחר תבחינים להשוואה ונערות השוואה על בסיס תבחינים אלו.

העבודה היה קודם בזוגות ואחכ בשיתוף כיתתי. כל אחד ידרג את 3 התבחינים החשובים ביותר לדעתו ולפי הצבעת הרוב נבחר א אבעת התבחינים המרכזיים.

נדון בסוף על התהליך והאם זה עזר לנו להבין את ההבדלים בין הגישות

# data[].attributes.headline
מורה בחינוך מיוחד- בתחום עולם העבודה הכנה לחיים. 

# data[].attributes.subject
מורה בחינוך מיוחד- בתחום עולם העבודה הכנה לחיים. 

# data[].attributes.body
נושא השיעור: התאמת סביבת עבודה לאדם

(מה מתאים לי: עבודה בצוות / לבד, שקט / רעש, בתוך / בחוץ)

אסטרטגיית חשיבה: מיון והשוואה

השוואה בין סוגי סביבות עבודה כדי לזהות מאפיינים ולבחור מה מתאים לי אישית.

הסבר על השיעור והאסטרטגיה

בשיעור נלמד מהן סביבות עבודה שונות ונזהה את המאפיינים של כל סביבה. נשתמש באסטרטגיית מיון והשוואה כדי להבין הבדלים ודמיון בין מקומות עבודה, וכדי לחשוב איזו סביבת עבודה מתאימה לי.

הקניה (מידול)

אציג שני מקצועות (לדוגמה: עובד במטבח לעומת עובד במחסן)ואדגים בקול רם איך משווים ביניהם:

איפה עובדים, עם מי עובדים, האם יש רעש או שקט.

אסביר כיצד ממיינים כל מאפיין לעמודה המתאימה.

תרגול התלמידים

התלמידים עובדים עם תמונות או כרטיסיות של מקצועות, וממיינים אותם לפי מאפייני סביבת העבודה.

כל תלמיד בוחר מקצוע אחד ואומר: “המקצוע הזה מתאים לי / לא מתאים לי כי…”.

דיון מטא־קוגניטיבי

המורה שואלת:

איך עזר לנו המיון להבין את ההבדלים בין העבודות?

מה היה לי קל או קשה בתרגול?

איך מה שלמדתי היום יכול לעזור לי לבחור עבודה שמתאימה לי בעתיד?

# data[].attributes.headline
ספרות - מציאת דומה ושונה בין יצירות ספרותיות

# data[].attributes.subject
ספרות - מציאת דומה ושונה בין יצירות ספרותיות

# data[].attributes.body
נושא: השוואה בין השיר "פגישה, חצי פגישה", לבין "סיפור פשוט" של ש"י עגנון

1. הצגת נושא השיעור השוואה ביניהם

2. בחירת קריטריונים להשוואה (חוויה אנושית, דמות, מצב וכו') קודם נבחר ביחד קריטריון, אחר כך בקבוצה.

3. כל אחד יוסיף וישבץ דומה ושונה מתוך היצירות. ואז יוסיף עוד קריטריון להשוואה או להנגדה ויספר במליאה מה מצא.

4. דיבור על "למה" ועל "מה עזר לנו להשוות".

# data[].attributes.headline
הנושא: כתיבת פונקציה/קוד לפתרון בעיה (למשל: חישוב ממוצע ציונים). 2. האסטרטגיה: פירוק לתת-בעיות (Decomposition).

# data[].attributes.subject
הנושא: כתיבת פונקציה/קוד לפתרון בעיה (למשל: חישוב ממוצע ציונים). 2. האסטרטגיה: פירוק לתת-בעיות (Decomposition).

# data[].attributes.body
מהלך קצר של "הוראה מפורשת":

המשגה (דקה): "היום נשתמש באסטרטגיית פירוק. במקום לנסות לכתוב את כל הקוד בבת אחת, נפרק אותו למשימות קטנות."

מידול (3 דקות - חשיבה בקול): המורה עומד מול הלוח/מסך ואומר:

"אני צריך לחשב ממוצע. זה נראה גדול. אני מפרק את זה בראש:

1. איך אני קולט את המספרים?

2. איך אני מחבר אותם?

3. איך אני מחלק בכמות? עכשיו אני כותב קוד רק לחלק הראשון."

תרגול (10 דקות): התלמידים מקבלים בעיה חדשה (למשל: חישוב שטח מלבן או בדיקת סיסמה) ומתבקשים קודם כל לכתוב ברמת הערות (Comments) את שלבי הפירוק, ורק אז להקליד קוד.

# data[].attributes.headline
מונה (מדעי מחשב)

# data[].attributes.subject
מונה (מדעי מחשב)

# data[].attributes.body
הנושא: פתרון בעיות באמצעות לולאות (Loops).

האסטרטגיה: השוואה (בין קוד ללא לולאה לקוד עם לולאה).

יישום הפרקטיקה ב-4 שלבים:

1. הצגת מטרה: היום נלמד איך לקצר קוד בעזרת לולאה. נשתמש באסטרטגיית השוואה כדי להבין מתי זה כדאי.

2. הקניה (מידול): אציג שני קטעי קוד שמבצעים פעולה דומה. אבצע "חשיבה בקול": "אני בוחן – מה משותף לשניהם? מה חוזר על עצמו? איפה זה יעיל יותר?".

3. תרגול: התלמידים יקבלו קוד ארוך ויצטרכו להשוות בינו לבין קוד מקוצר, ולאחר מכן ליישם לולאה במשימה חדשה.

4. דיון מטה-קוגניטיבי: "איך פעולת ההשוואה עזרה לנו לזהות את התבנית שחוזרת על עצמה? מתי נשתמש בכלי הזה שוב?".

# data[].attributes.body
השוואה

# data[].attributes.headline
מתמטיקה ושילוב

# data[].attributes.subject
מתמטיקה ושילוב

# data[].attributes.body
1. נושא מתחום התוכן

הנושא: פתרון משוואות ממעלה ראשונה עם נעלם אחד (כולל כינוס איברים דומים).

קהל יעד: כיתה ז'.

2. אסטרטגיית חשיבה נבחרת

האסטרטגיה: השוואה.

הרציונל: במתמטיקה, תלמידים נוטים ללמוד פרוצדורות "טכניות" (כמו "להעביר אגף"). שימוש באסטרטגיית השוואה בין שתי דרכי פתרון שונות לאותה משוואה מחייב אותם לחשיבה מסדר גבוה, מעבר לשינון.

3. תכנון הצעד הראשון לפי שלבי ההוראה המפורשת

א. הצגת האסטרטגיה כמטרה (Setting the Stage)

בתחילת השיעור אומר לתלמידים במפורש: "היום לא רק נלמד איך לפתור משוואות, אלא נשתמש באסטרטגיית השוואה. המטרה היא להשוות בין שתי דרכים נכונות לפתרון, כדי להבין איזו מהן יעילה יותר ומדוע."

זהו שלב קריטי כדי למנוע "משחקי ניחוש" ולאפשר לתלמיד להבחין בין העיקר לטפל.

ב. הקניה מפורשת (Explicit Instruction)

אציג על הלוח משוואה, למשל: 3x+5+2x=20

אבצע "מודלינג" (הדגמה): אפתור בדרך א' (כינוס איברים קודם) ובדרך ב' (העברת אגפים מיידית).

אשתמש בשפת חשיבה: "בואו ננתח את המבנה של המשוואה. אני מניח שכינוס איברים יקל עליי. עכשיו אבצע השוואה בין שתי התוצאות."

ג. תרגול (Practice)

התלמידים יקבלו דף עבודה עם 3 משוואות, כשליד כל אחת עליהם להציע שני נתיבי פתרון שונים ולסמן את הנתיב הקצר יותר.

שלב זה מאפשר לתלמידים להיות פעילים ולבנות את הידע עבור עצמם.

ד. דיון מטא-קוגניטיבי (Metacognition)

נסיים בשאלה לדיון: "מה עזר לכם להחליט איזו דרך יעילה יותר? האם אסטרטגיית ההשוואה עזרה לכם לראות טעויות לפני שהן קרו?".

זהו השלב שבו התלמידים מפיקים לקחים ומשתפרים לעתיד.

# data[].attributes.headline
מדעי המחשב - מודלים חישוביים

# data[].attributes.subject
מדעי המחשב - מודלים חישוביים

# data[].attributes.body
במודלים חישוביים קיימת אסטרטגיה לבניית אוטומט סופי דטרמיניסטי לשפה מסוימת. בשיעור אציג את האסטרטגיה כחלק מלימוד הנושא ואראה כיצד אני מיישמת אותה. נתרגל יישום של האסטרטגיה ביחד בכיתה, ולאחר מכן התלמידים יתרגלו בעצמם.

בסיום נערוך שיח על האסטרטגיה - כיצד היא עוזרת לנו, למה כדאי ליישם אותה

# data[].attributes.body
כתבית פיסקת דיעה,

1. הסבר המבנה והדרשיות, כולל דוגמאות וכו

2. תרגול כיתתי עם המורה

3. התלמדיים מתנסים בעצמם ומקבלים פידבק

# data[].attributes.body
שיח מטה קוגנטיבי, לנהל שיח אחרי הלמידה ואחרי הקניית הכלים לחשוב ביחד האם זה תרם לי אישית. אולי מה שנכון עבור אחד לא בהכרח נכון עבור האחר. להמשיך ל חפש את הדרך היעילה ביותר עבור כל תלמיד

# data[].attributes.body
תחום הדעת: היסטוריה – תקופת בית שני

הנושא הנבחר: הניגוד בין גישות היישוב היהודי בארץ ישראל לשלטון הרומי (הצדוקים, הפרושים והאיסיים).

מטרת ההוראה העיקרית: התלמיד יבין כיצד אירועים היסטוריים (כמו הכיבוש הרומי) מובילים לתגובות שונות וליצירת מחלוקות אידיאולוגיות משמעותיות בקרב קבוצות שונות בתוך חברה אחת.

אסטרטגיית החשיבה הנבחרת: השוואה וניגוד (Compare and Contrast)

"השוואה וניגוד"-

אסטרטגיית ההשוואה והניגוד מתאימה מאוד לנושא זה, מכיוון שהיא דורשת מהתלמיד לבצע ניתוח (פירוק כל קבוצה למרכיביה) והבניית ידע משמעותי (יצירת קשרים חדשים) בין שלוש הקבוצות על מנת להבין את הדינמיקה הפנימית והחיצונית של היישוב היהודי תחת השלטון הרומי.

# data[].attributes.body
נושא: כתיבת חיבור משכנע בשפה העברית - האם יש לאסור שימוש בטלפונים סלולריים בבתי ספר?

אסטרטגיית החשיבה שנבחרה: אסטרטגיית טיעון. אסטרטגיה זו משרתת באופן ישיר את מטרות ההוראה מכיוון שתלמידים רבים מתקשים לבנות טיעון מובנה עם טענות, נימוקים והוכחות. השימוש באסטרטגיה מפורשת של טיעון יאפשר לתלמידים לזהות את מרכיבי הטיעון (טענת מרכז, טענות משנה, ראיות, טיעוני נגד), לארגן אותם בצורה לוגית וקוהרנטית, ולהגיע למסקנה משכנעת.

# data[].attributes.body
אסטרטגיית כתיבה באמצעות מפת חשיבה ("רח"ש"). המורה מדגימה יצירת מפת חשיבה סביב תמונה כדי לתכנן חיבור קצר (I do). לאחר מכן, הכיתה בונה מפת חשיבה משותפת על נושא אחר (We do). ולבסוף, התלמידים מתכננים את החיבור הבא שלהם באמצעות מפת חשיבה עצמאית (You do).

# data[].attributes.body
נפתור משוואות ואחר כך נבדוק האם עשינו נכון על ידי הצבה באיקס את התשובה.

אסטרטגיה בקרה עצמית

# data[].attributes.body
בשיעור הבא אני מלמדת על הצפרדע המעופפת. אני אציג את אסטרטגיית הניבוי. אראה דוגמה על ידי שימוש בשמש אסוציאציות.

# data[].attributes.body
לתת לתלמידים השוואות בין אסטרטיגיות שונות , להשתמש במפות בקריקטורה ואז לקשר לנושא הנלמד

# data[].attributes.headline
גמרא. אוריאל סגל. שניים אוחזין בטלית

# data[].attributes.subject
גמרא. אוריאל סגל. שניים אוחזין בטלית

# data[].attributes.body
טיעון וזיהוי קשיים בטיעון.

שלב 1. הצגת האסטרטגיה - הבנת הדילמה. הטענה של "כולה שלי" כשהיא נטענת באופן סימטרי מייצרת בעיה. ספק. אי ידיעה.

שלב 2. שאלת מטא-חשיבה: מדוע צריך לטעון אם אוחזים כבר בחפץ. האם האחיזה איננה מספיקה?

שלב 3. תרגול: המחשה לא דרך טלית, אלא דרך דוגמה יותר ריאלית: שניים אוחזים במקום חנייה, שניים אוחזים בסוודר שמצאו בחנות, שניים אוחזים בשטר.

שלב 4: הבנת המיומנות - חשיבה על מהות הטענה. גבולות והגדרות של הטענה. יישום של הטענה.

# data[].attributes.body
⭐ יישום בהוראה מפורשת – שיעור מדעים

לדוגמה: נושא תכונות חומרים (או כל נושא מדעי אחר שתלמדי).

1. בחרי אסטרטגיית חשיבה:

לדוגמה – השערה (Hypothesis).
זו אסטרטגיה שמשרתת בצורה מצוינת כל ניסוי מדעי.

⭐ מבנה שיעור לדוגמה (30–40 דק')

🟦 שלב 1 – הצגת האסטרטגיה (2–3 דק')

״היום נלמד איך חוקרים כמו מדענים בעזרת אסטרטגיה שנקראת העלאת השערה.
השערה היא ניחוש חכם שאנחנו כותבים לפני הניסוי, כדי לחזות מה יקרה.״

תני משפט מסביר:
👉 "השערה = אם ... אז ... כי ..."

🟦 שלב 2 – דוגמה מודלינג (3–5 דק')

בצעי הדגמה מול הכיתה:

שאלה מדעית:
מה יקרה כשנשים מטבע בתוך כוס עם מים ומלח?

הדגמת כתיבת השערה:
״אם אוסיף מלח למים, אז המטבע ישקע לאט יותר,
כי המלח יעלה את הצפיפות של המים.״
(תדגישי: זה ניחוש מושכל, לא תשובה נכונה או לא נכונה.)

🟦 שלב 3 – תרגול מונחה (5 דק’)

התלמידים כותבים יחד איתך השערה חדשה.

לדוגמה:
מה יקרה לקרח שנשים עליו מלח?
את שואלת שאלות מכוונות:

מה אני רואה?

מה אני כבר יודעת על מלח?

איך אמורה להיראות ההשערה שלי?

🟦 שלב 4 – פעילות בכיתה/ניסוי (10–15 דק')

התלמידים מבצעים ניסוי קטן (או צפייה בסרטון/הדגמה).
הם חייבים לכתוב השערה לפני הפעילות.

אפשרויות לניסוי קצר:

מה קורה כשמערבבים מים וחומץ עם אפייה?

מה יקרה אם נחמם בלון מעל נר?

מה יקרה לברזל רטוב אחרי כמה שעות?

מה קורה כשנופלים חפצים שונים מגובה זהה?

🟦 שלב 5 – רפלקציה קצרה (5 דק')

שאלות לסיכום:

מה למדתי על כתיבת השערה?

איך ההשערה שלי עזרה לי להבין את התוצאה?

מה אעשה אחרת בפעם הבאה?

⭐ מסמך הגשה לפדלט (מה לכתוב):

נושא: שינויים בחומרים
אסטרטגיית חשיבה: העלאת השערות
איך איישם בכיתה:

אציג לתלמידים את מבנה ההשערה "אם… אז… כי…"

אראה דוגמה של ניסוי קצר ואדגים כתיבת השערה.

התלמידים יבצעו ניסוי קצר (מים + מלח / קרח + מלח / סודה לשתייה + חומץ).

לפני הניסוי הם ינסחו השערה אישית.

נסיים ברפלקציה על איכות ההשערות ומה למדנו.

# data[].attributes.headline
המחשת טקסט לשוני בתיכון

# data[].attributes.subject
המחשת טקסט לשוני בתיכון

# data[].attributes.body
ניתן ניתוח לדמויות נעלה לדיון את הכורת ונשער על מה הטקסט , מה תוכנו , מה הרציונאל שלו.

# data[].attributes.body
השיעור הבא שלי הוא שיעור על טקטס ושאלות. אתחיל בהסבר ברור על הלוח של לוז ומהלך השיעור. לפני קריאת הטקסט, אתן אסטרטגיות למציאת תשובות, כמו מרקור מספרים, שמות, מקומות ודברים בולטים וחשובים. אחכ נעבור לשאלות שידעו איזה תשובות לחפש ואיפה להתמקד. נקרא את הכותרת ונסתכל על התמונות. אחכ הטקסט לא ייראה להם ככ מפחיד. קיבלו כלים איך לגשת אליו ועכשיו יכולים להתחיל לעבוד

# data[].attributes.headline
גל דואק- מתמטיקה

# data[].attributes.subject
גל דואק- מתמטיקה

# data[].attributes.body
נושא: הוראת תנאים מספיקים עבור הדלתון

כיתה: ט גבוהה

מטרת השיעור לתת טיעון גיאומטרי לתלמידים והתלמידים צריך להוכיח/ להפריך את הטענה.

שלב א'- אני עושה

אני מציגה לתלמידים את הטיעון הבא: "מרובע שאלכסון שלו חוצה את הזוויות מהן הוא יוצר הוא דלתון"

קודם כל התלמידים מנסים להעלות השערות. לאחר מכן אני מציגה שרטוט של מרובע ומסמנת עליו את הנתונים בהתאם לטיעון. האם ניתן לבצע חפיפת משולשים? כן. כוכותבים את הליך החפיפה ביחד ומסכמים עם מסקנה חותכת.

שלב שני- חלוקה לקבוצות

האם מרובע שאלכסוניו מאונכים ואחד האלכסונים חוצה את האלכסון הנוסף הוא דלתון.

התלמידים מתחילים לשרטט בהתאם לנתונים ומנסים לבצע חפיפה שבאמצעות יגיעו להגדרת הדלתון. כולל כתיבת הוכחה מלאה וכתיבת מסקנה מסכמת.

שלב שלישי- התלמיד עצמו

הטענה שכל תלמיד מקבל: מרובע שאחד מאלכסוני חוצה את הזוויות ממנו הוא יוצא, המאונך לאלכסון השני, הוא דלתון.

התלמיד משרטט בהתאם להוראות וכותב הוכחה ולאחר מכן מנסח מסקנה.

# data[].attributes.body
בשלב הראשון אציג סרטון שיעורר עניין וידגיש את נושא השיעור בצורה עקיפה וחווייתית. לאחר מכן, אשאל שאלות כדי לראות האם התלמידים יכולים לשער מה נושא השיעור ומה המיומנות שנעבוד עליה. בשלב הזה נשאל הכן בחיי היום יום הם נתקלים במיומנות או בנושא הנ"ל. לאחר מכן נעשה תרגול פרקטי ולבסוף רפלקציה וחשיבה מטא קוגנטיבית

# data[].attributes.headline
שיר קובי-מתמטיקה

# data[].attributes.subject
שיר קובי-מתמטיקה

# data[].attributes.body
נושא נבחר: פונקציה קווית

כיתה: חינוך מיוחד – כיתה ח'

תחום התוכן: זיהוי וניתוח גרפים של פונקציה קווית

צעד ראשון בהוראה מפורשת:

נושא ספציפי:

זיהוי פונקציה קווית על פי גרף, והבנת המשמעות של השיפוע והחיתוך עם ציר ה-Y.

אסטרטגיית חשיבה נבחרת:

השוואה – בין גרפים של פונקציות שונות (פונקציות קוויות עם שיפועים שונים, פונקציות שאינן קוויות)

ההשוואה תעזור לתלמידים לזהות מאפיינים ייחודיים של פונקציה קווית (קו ישר, שיפוע קבוע וכו').

דוגמה לניסוח הוראה מפורשת (I do, we do, you do):

- I do – אני מדגים:

"אני מציגה עכשיו שני גרפים: שימו לב שהראשון הוא קו ישר – זהו גרף של פונקציה קווית. השני הוא עקום – זו לא פונקציה קווית. איך אני יודעת? אני משווה בין שני הגרפים ומזהה שלראשון יש שיפוע קבוע – הוא ישר."

- We do – עושים יחד:

"מסתכלים יחד על גרף נוסף – האם הוא ישר או עקום? מה זה אומר על סוג הפונקציה? נבדוק יחד את השיפוע בין שתי נקודות."

- You do – אתם מנסים לבד:

"תעבדו עכשיו בזוגות. לכל זוג שני גרפים. השוו ביניהם והחליטו: איזה מהם מייצג פונקציה , הסבירו

# data[].attributes.body
בחרתי ללמד על ספרות אנגלית.
אסטרטגיית החשיבה שבחרתי היא השוואה בין דמויות בסיפור.
בתחילת השיעור אציג את האסטרטגיה כחלק ממטרות השיעור.
אשאל את התלמידים מהי מטרת ההשוואה וכיצד היא מסייעת להבנת הדמויות.
לאחר מכן אקנה להם באופן מפורש את שלבי ההשוואה עם דוגמאות מהטקסט.
נמשיך בתרגול מודרך יחד ("we do") ואז כל תלמיד יחווה את התהליך בעצמו ("you do").
נסיים בדיון מטה-קוגניטיבי שבו התלמידים יחשבו על התהליך: מה עבד, מה אפשר לשפר.
כך הם ילמדו להפעיל את אסטרטגיית ההשוואה באופן עצמאי.
במהלך השיעור אדגיש את השפה והפעולות כדי להנגיש את האסטרטגיה.
המטרה היא שכל תלמידה תוכל להשתמש בה להשוואת דמויות בסיפורים נוספים.

# data[].attributes.body
אני בוחר להתחיל את היישום בתחום היסטוריה/אזרחות, בנושא אמינות מקורות מידע היסטוריים בקרב תלמידי כיתה ט'.

האסטרטגיה שבחרתי היא שאילת שאלות ביקורתיות ופיתוח קריטריונים.

מטרתי היא להקנות לתלמיד יכולת לבנות באופן מפורש 'רשימת בדיקה' קבועה לאמינות המקור.

בשלב ההקניה המפורשת, אדגים כיצד לשאול: 'מי כתב את המקור? מה האינטרס שלו? האם המידע ניתן לאימות?'

אדגיש כי חשיבה זו אינה טבעית ויש לתרגל אותה ככלי. יישום מפורש של האסטרטגיה יבטיח שהתלמיד לא רק יסיק מסקנות, אלא ידע כיצד לחזור על תהליך ההערכה בעתיד.

# data[].attributes.body
הצעד הראשון שלי בהוראה מפורשת

נושא מהתוכן שאני עומדת ללמד:
ניתוח והשוואה של מקורות מידע (תחום: מידע ונתונים)

אסטרטגיית חשיבה שאבחר ללמד באופן מפורש:
השוואה – זיהוי דמיון ושוני בין מקורות, בחינת מהימנות, והסקת מסקנות.

מדוע אסטרטגיה זו מתאימה לנושא?
היא מאפשרת לתלמידים להבין לעומק את ההבדלים בין מקורות, לזהות מה רלוונטי ואמין, ולבנות תמונה מבוססת נתונים — מיומנות חיונית בלמידה מבוססת מידע.

# data[].attributes.body
אני עושה תצפיות לילדים על בסיס קבוע, למען חווית הילדים להצלחה. התצפית היא הילדים בוחרים את נושא התצפית וככה יש להם חווית הצלחה . לאחר התצפית הם משערים יחד עם הילדים את התוצאות ומביאים עצמם לידי ידע על נושא ונושא. לדוגמא תצפית על ציפורים נודדות מה ראינו? כיצה הציפורין נודדות? לשם מה? מה המהות הציפורים

# data[].attributes.headline
העלאת השערות

# data[].attributes.subject
העלאת השערות

# data[].attributes.body
הנושא דורש מהתלמידים לבדוק ולהסביר קשרים אפשריים בין משתנים.

העלאת השערות מאפשרת לתלמידים להניח הנחות ראשוניות על סוג הקשר (לינארי, פרבולי, מעריכי) ולבדוק אותן באמצעות ניסוי או גרף.

האסטרטגיה מעודדת חשיבה ביקורתית ופעילה, שבה התלמידים אינם רק קולטים נתונים, אלא מנסחים שאלות, בודקים סיבות ותוצאות ומפתחים הבנה עמוקה יותר של התופעה.

# data[].attributes.headline
כתיבת מאמר טיעון באנגלית- חיה

# data[].attributes.subject
כתיבת מאמר טיעון באנגלית- חיה

# data[].attributes.body
17/ 216

נושא מתחום התוכן: כתיבת מאמר דעה כהכנה לבגרות

אסטרטגיית חשיבה נבחרת: טיעון, דעה

מטרת ההוראה: פיתוח יכולת דעה אישית ומנומקת.

קודם כל אתן הסבר ברור של מטרת השיעור איך לכתוב מאמר דעה באופן משכנע הכולל נימוקים ועמדה אישית. לאחר מכן נתרגל יחד קטע אחד על הלוח ובהמשך התלמידים יתנסו לבד עם ביקרות שלי.

# data[].attributes.headline
אופן מענה לשאלת עמדה באזרחות - גתית לבנון

# data[].attributes.subject
אופן מענה לשאלת עמדה באזרחות - גתית לבנון

# data[].attributes.body
בבחינת הבגרות באזרחות יש פרק חובה של שאלות עמדה. השיעור יעסוק באופן המענה לשאלות מסוג זה.

אציג לתלמידים באופן מפורש את נושא השיעור, את מטרות השיעור התוכן ואת המטרות בתחום החשיבה, כלומר את אסטרטגיית החשיבה - במקרה זה "טיעון". ואוודא שהתלמידים מבינים מדוע אסטרטגיה זו מתאימה.

אסביר לתלמידים באופן ברור כיצד לבצע את האסטרטגיה על ידי פירוקה למרכיבים = טענה + נימוק (טיעון).

שלב התרגול - אדגים כיצד עונים על השאלה. I do, we do, you do.

נתרגל יחד דוגמא על הלוח ואתן להם לתרגל בעצמם. לאחר מכן נבדוק את התשובות ונדבר על תהליך החשיבה והכתיבה של התשובה: (דיון מטא- קוגנטיבי על התהליך)

קריאת האירוע, התייחסות למושגים שיכולים לתמוך בטענה בעד וטענה נגד (לגבי אותו אירוע), תוך שימוש במושגים (שונים) מתחום האזרחות והצגת טענתם.

# data[].attributes.headline
ערבית- אורטל

# data[].attributes.subject
ערבית- אורטל

# data[].attributes.body
נושא השיעור: סיפור בערבית

מטרה: לתרגם את הסיפור, לזהות את מוסר ההשכל

אסטרטגיה: למידה עצמאית שמטרתה לפתח לומד עצמאי.

לאחר הצגת האסטרטגיה והקניית אוצר מילים חדש, חזרה על אוצר מילים ישן, אשתמש באסטרטגיית התרגול: I DO אציג איך אני ניגשת לתרגום הסיפור

WE DO בדיון במליאה התלמידים יסבירו כיצד הם יתרגמו משפט מסוים

YOU DO התלמידים יעבדו עצמאית ויתרגמו את הסיפור ולאחר בדיקה יסיקו מה המסר שמועבר בסיפור העממי

# data[].attributes.body
אבחר ללמד חפיפת משולשים.

אציג את הנושא, מטרת השיעור היא ללמד ששתי צורות חופפות מכסות זה את זה, כך שניתן להניח אותן זו על זו והן יכסו אחת את השנייה משני הצדדים. המטרות בתחום החשיבה הן טענות.

שלב 2- הקנייה מפורשת של האסטרטגיה. אגזור שני משולשים ונראה שהם מכסים זה את זה משני הצדדים.

שלב 3- אבקש מהם לגזור שני משולשים ולוודא שהם מכסים זה את זה משני הצדדים.

שלב 4- אשאל אותם: איך התחלנו את השיעור, מה למדנו בשיעור? האם רק משולשים חופפים או גם צורות אחרות שמכסות זה את זה משני הצדדים? נדבר על שוויון הצלעות והזוויות של שני המשולשים הנובע מהחפיפה.

# data[].attributes.body
הצגה, תירגול של דמויות בתנך כמו- משה ויהושע, קרח ופנחס

# data[].attributes.headline
עדי דיאמנט- תנך

# data[].attributes.subject
עדי דיאמנט- תנך

# data[].attributes.body
האסטרטגיה- שאילת שאלות

לפני קריאת הפרק, נגדיר אסטרטגיה של שאילת שאלות:

נגדיר את השאלות ככלי חשוב להבנת הפסוקים והפרשנים והעמקה בכתוב

ניתן כלים לשאלת שאלות:

סוגי שאלות, מילות שאלה, רמות שאלה- ידע, הבנה ותוכן, סקרנות והעמקה

נדגים את הכלים על הפסוקים שקראנו

נראה אם פרשן אחד או יותר עונה לשאלות ששאלנו וכך נבין אותו יותר

נסמן את השאלות כ"סימני קריאה"

דיון מטא-קוגניטיבי:

כיצד שאלנו שאלות? במה הם תרמו לנו?

לאילו דברים שמנו לב בעת הקריאה בזכות שאילת השאלות?

מתי בחיים אנחנו שואלים שאלות? איך אנחנו משתמשים בכלי הזה כדי להבין יותר?

# data[].attributes.body
הבניית המושג ממוצע וחציון:

נביא דוגמאות, בדוגמא הראשונה אתן דוגמא ואסביר מהו הממוצע ומהו החציון ומה יותר יעיל, בשלב הבא אבקש מהתלמידים בכיתה לחשוב על מצבים שממוצע וחציון יכולים לעזור ולסיום ניתן לתלמידים לנסות לחשוב על רעיון לבד.

מתוך השיעור הזה נגיע עם התלמידים להגדרה מהו ממוצע ומהו חציון ונבין מה כל אחד מהם משרת ומתי נשתמש בהם.

# data[].attributes.body
אסטרטגיה של השוואה בין אירועים שונים - לדוגמא השוואה בין שיטות הנאצים להשמדת היהודים בשלבי השואה השונים. בהיסטוריה התלמידים נדרשים לענות על שאלות רבות של השוואה- גם בשאלות של מקור חזותי בשימוש של מפות. זאת אסטרטגיה חשובה מאד עבורם.

# data[].attributes.body
אלמד שיר באנגלית ואבקש מהם לזהות את עמדת הדובר בשיר. אציג את אסטרטגיית השוואה

I do: אני מדגימה לתלמידים את האסטרטגיה, חושבת בקול רם על דוגמה מהחומר.

We do: אני עובדת איתם על דוגמה נוספת.

You do: הם מנסים לבד

# data[].attributes.body
כישורים חברתיים האסטרטגיה היא לשאול אותם איך הם יתנהלו במפגש עם אדם זר לעומת מפגש עם חבר

נעבוד בעזרת השוואה ונכין טבלה שבה נכתוב איך נתנהל מול אדם זר לעומת איך נתנהל מול חבר בסיטואציות שונות

# data[].attributes.body
לקראת שלב היישום, בכוונתי לבחור נושא מתחום הספרות – ניתוח דמויות ביצירה. האסטרטגיה שתשרת את מטרות ההוראה שלי היא השוואה – בין שתי דמויות מרכזיות, במטרה לפתח הבנה עמוקה יותר של מניעיהן ותרומתן לעלילה. במהלך השיעור, אציג את האסטרטגיה באופן מפורש באמצעות הדגמה וחשיבה בקול, ולאחר מכן אתן לתלמידים לתרגל אותה בעצמם תוך ליווי ומשוב.

# data[].attributes.headline
פיסיקה: יצירת סיכום מו

# data[].attributes.body
פיסיקה: יצירת סיכום מושגי (מפת מושגים/טבלה)

נושא: אנרגיה ושימור אנרגיה
איך נלמד באופן מפורש?

המורה ידגים איך בונים טבלה עם העמודות: סוג האנרגיה | מתי מופיעה | יחידות מידה | דוגמה.

תרגול מודרך: המורה יוצר טבלה יחד עם התלמידים על סוגי אנרגיה שונים.

תרגול עצמאי: התלמידים משלימים טבלה על סוגי כוחות.

למה זה עוזר?
מסייע בארגון מידע מורכב ומקשר בין מושגים.

# data[].attributes.body
נושא: אחוזים בבעיות מילוליות
אסטרטגיית חשיבה: שאילת שאלות
מה נעשה:

נלמד את התלמידים לשאול שאלות לפני פתרון (מה שואלים? מה נתון? איזו פעולה מתאימה?)

נתרגל יחד עם דוגמה

ניתן תרגול מונחה ואז תרגול עצמאי

נסכם איך השאלות עזרו להבין ולפתור נכון

# data[].attributes.body
בגאומטריה - להציג לתלמידים שרטוט מורכב ולהציע לתלמידים להעלות השערות - מה ניתן למצוא כאן? מה ניתן להוכיח? לרשום את ההשערות ואז להתחיל לעבוד: מה נתון, מה ניתן להסיק במיידי , מה ניתן להסיק בשלב הבא?

בסוף השיעור לדבר על התהליך שעשינו והאם הוא היה מועיל

# data[].attributes.headline
העלאת השערות

# data[].attributes.subject
העלאת השערות

# data[].attributes.body
העלאת השערות היא אסטרטגיה מתאימה מאוד לפתרון בעיות במתמטיקה, והיא למעשה מהווה אחת מאבני הדרך בהתפתחות המתמטיקה.

בשיעור מתמטיקה ניתן לתת לתלמידים נתונים מסויימים, למשל משולשים ישרי זווית, ולבקש מהם להעלות השערות על הקשר בין אורכי הצלעות. חלק מההשערות יהיו נכונות וחלק לא. אחרי שלב העלאת ההשערות ניתן לבדוק את ההשערות אמפירית. בהמשך ניתן גם להוכיח או להפריך את ההשערות. את ההשערות המוכחות ניתן לנסח כמשפט מתמטי חדש.

# data[].attributes.headline
ביוטכנולוגיה

# data[].attributes.subject
ביוטכנולוגיה

# data[].attributes.body
שאלה בנושא מציאת הבסיס המולקולרי למוטציה - למצוא את המוטציה שהתרחשה לפי רצף חומצות האמינו.נעבוד לפי I do, We do, You do.

נציג שלוש שאלות שונות אך דומות ברמת העקרון, ונגיע ממצב שהמורה עונה, למצב שהמורה פותר בעזרת התלמידים ולבסוף שאלה שכל תלמיד פותר בעצמו

# data[].attributes.body
פתרון חידות לוגיות מחיי היום יום עם פתרון מדעי חד משמעי, לא מחייב ידע מוקדם, רותם את התלמידים

# data[].attributes.headline
כתיבת חוות דעת באנגלית

# data[].attributes.subject
כתיבת חוות דעת באנגלית

# data[].attributes.body
נושא מתחום התוכן: כתיבת חוות דעת

אסטרטגיית חשיבה נבחרת: טיעון

מטרת ההוראה: לפתח יכולת לנסח דעה אישית ולהצדיק אותה בטיעונים משכנעים.

במסגרת ההוראה המפורשת, נתחיל בהסבר ברור של מטרת השיעור והאסטרטגיה: כיצד כותבים חוות דעת באופן משכנע, כולל הצגת עמדה, נימוקים ותמיכה בדוגמאות. אערוך הדגמה של כתיבת פסקה לדוגמה תוך חשיבה בקול (מודלינג), ואז נתרגל יחד כתיבת נימוק מתוך עמדה נתונה. לאחר מכן, התלמידים יתנסו בזוגות בכתיבת חוות דעת קצרה, ויקבלו משוב מיידי. בהמשך יעברו לכתיבה עצמאית.

אביבה ברקלי- מורה לאנגלית בתיכון

# data[].attributes.headline
מתמטיקה - השערת מסקנות

# data[].attributes.subject
מתמטיקה - השערת מסקנות

# data[].attributes.body
נתמקד בבעיה מילולית ובאסטרטגיות השונות לפתרון. נכתוב בעד ונגד כל פתרון ונבחר את זו הנוחה ביותר עבורינו.

# data[].attributes.headline
השוואה בין דמויות בשיעור פרטני- מירב

# data[].attributes.subject
השוואה בין דמויות בשיעור פרטני- מירב

# data[].attributes.body
בשיעור שפה נערוך בטבלה השוואה בין שתי דמויות מתוך הטקסט . תחילה אראה כיצד משווים בין דמויות כחלק ממטרות השיעור. התלמידים יצבעו בצבע שונה בטקסט את מאפייני הדמויות, הדומה והשונה. נדון על הדמויות ונקביל למציאות המוכרת של התלמידים בהבאת דוגמאות מעולמם האישי. לאחר שאוודא כי התלמידים הבינו, אתן להם לייצר קומיקס ליישום המידע באופן מתומצת ויצירתי.

# data[].attributes.body
בשיעור כתיבה אתחיל את השיעור בשני סיפורים בנושא אותו אני רוצה להעביר.

נעשה ביניהם השוואה, נדון בהם ונשאל עליהם שאלות.

בסוף השיעור כל תלמיד יקבל משימת כתיבה אישית בה יצטרך לסכם את ההשוואה בין הסיפורים ונדון על כך.

# data[].attributes.headline
מייסאא- ערבית

# data[].attributes.subject
מייסאא- ערבית

# data[].attributes.body
הסיפור- حفنة تمر

השוואה – בין הדמות של הילד לבין הדמות של הסב.

מטרות הוראה:

להבין את נקודת המבט של הילד ואת השינוי שהוא עובר.

לזהות את הפער הערכי והחווייתי בין הדור הצעיר לדור המבוגר.

לפתח מיומנות של קריאה ביקורתית ופרשנות של טקסט ספרותי.

ישום ההוראה המפורשת:

הסבר האסטרטגיה (הוראה ישירה):

נציג בפני התלמידים את אסטרטגיית ההשוואה – מהי, מתי נשתמש בה, ואיך היא עוזרת לנו להבין טקסטים מורכבים.

מודלינג – הדגמה של החשיבה:

נבחר קטע קצר מהסיפור, ונדגים יחד בכיתה השוואה בין הסב לילד: למשל, בעמדותיהם כלפי העבד, או באופן בו הם מתבוננים על העבר.

תרגול מודרך:

נחלק לתלמידים טבלה להשוואה, וננחה אותם להשוות בין הילד לסב לפי קריטריונים (תחושות, ערכים, תגובות וכו').

יישום עצמאי:

התלמידים יבחרו קטע נוסף מהסיפור, יבצעו בו השוואה עצמאית, ויכתבו פסקת פרשנות קצרה.

שיקוף ורפלקציה:

נשוחח בכיתה על איך עזרה להם ההשוואה להבין את הסיפור טוב יותר.

# data[].attributes.headline
נסרין - עברית לדרוזים

# data[].attributes.subject
נסרין - עברית לדרוזים

# data[].attributes.body
הבנת הנקרא – זיהוי והשוואה בין דמויות בסיפור.

אסטרטגיית חשיבה שנבחרה:
השוואה.

הסבר קצר:
במהלך השיעור אשתמש בהוראה מפורשת כדי ללמד את התלמידים כיצד להשוות בין שתי דמויות: מהן נקודות הדמיון והשוני ביניהן, אילו תכונות מאפיינות כל דמות, וכיצד ההבדלים משפיעים על מהלך העלילה.
אתחיל בהדגמה (I do) – אני אשווה בקול רם בין שתי דמויות מוכרות.
אמשיך בתרגול מודרך עם התלמידים (We do) – נשווה יחד בין דמויות נוספות.
ולבסוף, התלמידים ישוו בעצמם בין דמויות חדשות (You do), בעזרת טבלה שתסייע להם לארגן את המידע.

# data[].attributes.headline
שיר יחיא זהבי ספרות ועברית

# data[].attributes.subject
שיר יחיא זהבי ספרות ועברית

# data[].attributes.body
אלמד השוואה בשיעור עברית ע"י הצגת האסטרטגיה וחשיבותה תוך רלוונטיות לחיי התלמידים . לאחר מכן אלמד אותם מהם תבחינים ואראה להם איך עורכים השוואה באמצעות טבלה ופסקה. אח"כ אבקש מהם לענות יחד איתי ולסיום תרגול עצמי

# data[].attributes.headline
רעות ולטנר-אנגלית

# data[].attributes.subject
רעות ולטנר-אנגלית

# data[].attributes.body
אלמד שיר באנגלית ואבקש מהם לזהות את עמדת הדובר בשיר. אציג את אסטרטגיית השוואה

I do: אני מדגימה לתלמידים את האסטרטגיה, חושבת בקול רם על דוגמה מהחומר.

We do: אני עובדת איתם על דוגמה נוספת.

You do: הם מנסים לבד.

# data[].attributes.body
במסגרת שיעורי חקר במדעים התלמידים ישאלו שאלות שמסקר את אותם ושעליהן הם מעוניינים לחקור

# data[].attributes.headline
לימודי ארץ ישראל וארכיאולוגיה

# data[].attributes.subject
לימודי ארץ ישראל וארכיאולוגיה

# data[].attributes.body
ביחידת ירושלים במאה ה-19 , בפרק על היציאה מן החומות של השכונות היהודיות, על התלמידים למיין את סוגי השכונות לפי תבחינים שונים. לצורך זה עליהם לרכז את המידע הבסיסי על כל שכונה ולבחור ולהסביר מדוע הקריטריון המסויים מתאים לחלוקה שהציעו. וכמובן לתת דוגמאות

# data[].attributes.body
ניסיון

# data[].attributes.body
לספר שנלמד על סוגי כותרות ואיך הן עוזרות להבין את הטקסט

אראה כותרות שונות ואתן את מטרתן

הם יצטרכו למיין ולהבין מה מטרת כל כותרת

בסוף נסביר למה זה חשוב

# data[].attributes.headline
תזונה מאוזנת וספורט

# data[].attributes.subject
תזונה מאוזנת וספורט

# data[].attributes.body
נושא: "תזונה מאוזנת וספורט: שותפים לדרך בריאה"

אסטרטגיית חשיבה מרכזית: השוואה

השוואה היא אסטרטגיה יעילה להבנת הקשר בין תזונה וספורט. על ידי השוואת תפריטים שונים, סוגי פעילות גופנית והשפעותיהם על הגוף, התלמידים יוכלו ליצור קשרים סיבתיים ולהבין כיצד שתי המרכיבים הללו משפיעים על בריאותם.

יצירת תפריטים: התלמידים ייצרו תפריטים מאוזנים ליום אחד, תוך התייחסות לגילם ולרמת הפעילות הגופנית שלהם. לאחר מכן, הם ישוו בין התפריטים השונים ויבחנו את יתרונות וחסרונות של כל אחד.

# data[].attributes.headline
פרקטיקות בהקניית הקריאה בכיתה א/ זהבה

# data[].attributes.subject
פרקטיקות בהקניית הקריאה בכיתה א/ זהבה

# data[].attributes.body
לשידרוג למידת הקריאה, אשתמש בפרקטיקות המלהיבות ומרתקות את התלמידים ללמידה. לדןגמא:

תומך זיכרון בהקניית הצלילים. שירים, סיפורים, הצגה, המחשה- כדי להטמיע בתלמידים את אבני היסוד בקריאה.

משחקי קריאה שהילדים הכינו- שדרכם ישננו ויפנימו את הנלמד

הצגת הצלילים החדשים בדרכים שונות. חיריק- סיני. מדבר בחיריק.

# data[].attributes.body
בסקירה תיאורטית התלמידים צריכים לפענח שאלה. אציג בעצמי את רכיבי השאלה באופן גלוי- רכיבי רקע, רכיבי תוכן והוראות טכניות. אציג פירוק שאלה בעצמי.

לאחר מכן, נעשה זאת יחד ככיתה, לאחר מכן אתן עבודה כיתתית שבה כל אחד יצטרך להתמודד לבד.

לאחר מכן נציג בפורום את התשובות ונדון דיון מטא קוגניטיבי- איך עשו זאת? לפי מה חילקו את השאלה לחלקים? מה עזר להם לעשות זאת וכן הלאה.

# data[].attributes.body
אסטרטגיה- יצירת שפה משותפת

א. אציג את הבעייתיות של הנושא, הצורך בפתרון והכיוון לפתרון.

ב. אתן דוגמא מפורטת למושג שמשתמשים בו הרבה בדיונים, והקושי האסוצייטיבי להבין אותו באופן אחיד. ולאחר מכן אדגים איך לבחור במילה ובשפה מתווכת כדי לגשר על הפער.

ג. כל תלמיד יתבקש למצוא דוגמא ופתרון יצירתי תוך כדי סיעור מוחות.

ד. התלמידים יעלו את הנושא ומהלך החשיבה שלהם בשיעור לביקורת עצמית וייתבקשו להעמיק את ההבנה על ידי מציאת קושי נוסף ופתרונו.

# data[].attributes.headline
נושא: שיווק דיגיטלי

# data[].attributes.body
נושא: שיווק דיגיטלי

אסטרגיית חשיבה: חשיבה ביקורתית

חשיבה ביקורתית עוזרת להפעיל הערכה וניתוח מעמיק של דרכי פעולה וקבלת החלטות מבוססות מידע, בהקשר של שיווק דיגיטלי, תלמידים יכולים ללמוד כיצד להעריך ולבחון את האסטרטגיות השונות בשוק, לשאול שאלות מעמיקות ולנתח את התוצאות באופן ביקורתי.

שאלות לשימוש בכיתה - מהן היתרונות והחסרונות של פרסום ממומן ברשתות החברתיות לעומת פרסום ארגטני?

כיצד ניתן למדוד את הצלחת קמפיין שיווק דיגיטלי?

איך תהליך השיווק הדיגיטלי משתנה על פי קהל היעד?

# data[].attributes.body
אסטרטגיה - בקרה עצמית

נלמד למצוא את הטעויות של עצמנו בתרגילים בהם קיבלנו תשובה שאינה הגיונית

הבקרה העצמית מחייבת ידיעה של שלבי העבודה

# data[].attributes.body
בשיעורי אזרחות ניתן ללמד טסט שאילת שאלות על מגילת עצמאות, השוואה בין מציאות ימינו לבין החזון הציוני במגילה

# data[].attributes.headline
כתיבה טיעונית והשוואתית

# data[].attributes.subject
כתיבה טיעונית והשוואתית

# data[].attributes.body
התלמידים נדרשים לכתוב טקסט השוואתי ועליהם לחשוב מהם התבחינים שאליהם הם רוצים להתייחס . רק אחרי שהם מגבשים את התבחינים הם מבינים לבד שיש ביכולתם לערוך השוואה בין שני פריטים.

דרך אגב גם בדיונים כיתה בנושאים אקטואלייים אחד ה'חוקים' להשתתפות הוא לתת טיעון ענייני טיעון שמקדם את הדיון ולא סוטה מהנושא , וזה דומה מאד למתן תבחין רלוונטי , מעשי , ענייני ומקדם

# data[].attributes.headline
אנגלית - מרים ק

# data[].attributes.subject
אנגלית - מרים ק

# data[].attributes.body
בשיעור אנגלית התלמידים יכולים להשתמש בכלי ההשוואה כדי להשוות בין דמויות שונות בטקסט מסויים

# data[].attributes.body
האסטרטגייה תהיה טיעון.

לאחר לימוד נושא מסויים בכמה פרקי תנך, ננסה להבין מה המסר שעולה מפה אלינו. מה עלינו ללמוד מזה. וחלק מהתהליך יהיה הצגת טיעון מנומק, יציב ומשכנע.

# data[].attributes.body
בשיעור שפה שבו התלמידים לומדים לכתוב טיעון אבקש מהם בראשית הכתיבה לערוך השוואה בעד ונגד בנושא שבו הם מביעים את טענתם.

# data[].attributes.headline
כלים שונים באילוסטרייטור

# data[].attributes.subject
כלים שונים באילוסטרייטור

# data[].attributes.body
תחילה אסביר מה הכלי הספיציפי מבצע, אילו דברים אפשר לייצר איתו, אסביר מה יהיה התרגיל בשיעור ומה ייכנס לנו ל"ארגז הכלים" של התוכנה.

לאחר ההסבר וההדגמה שלי, אבקש מהתלמידים לבצע מטלה מסויימת בשילוב הכלי החדש, נבדוק האם השימוש בו נכון, האם יש דרך לייעל את השימוש בכלי בתוספת שילוב של כלים אחרים וכו'

נציג את העבודות של כל התלמידים בהם הם יספרו לכיתה מה היה דרך העבודה שלהם והשימוש בכלי.

לסיום השיעור אערוך חזרה זריזה על כל מה שלמדנו בשיעור ואזכיר שמות של תלמידים שעשו עבודה טובה

# data[].attributes.headline
שגית ממן - חינוך 

# data[].attributes.subject
שגית ממן - חינוך 

# data[].attributes.body
אציג נושא אקטואלי אחלק אותם לקבוצות ואבקש מכל קבוצה להציג את דעתה עם הסברים.

# data[].attributes.headline
רעות נבון חינוך

# data[].attributes.subject
רעות נבון חינוך

# data[].attributes.body
אציג נושא, אתן להם משימות קבוצתיות נעלה מסקנות והשערות בפדלט ונדיין בסוף

# data[].attributes.headline
שאילת שאלות בעקבות צפייה בסרט

# data[].attributes.subject
שאילת שאלות בעקבות צפייה בסרט

# data[].attributes.body
אני מקרין להם סרט ושואל עליו שלאות מכוונות המפתחות דיון והעלאת שאלות נוספות, הקשורות לתחומי לימוד נוספים שהוצגו בו ושהם לומדים, ומבקש מהם גם לנתח את אופן ייצוג הסיפור והדמויות.

# data[].attributes.headline
חנה תם- הבעה ולשון

# data[].attributes.subject
חנה תם- הבעה ולשון

# data[].attributes.body
בשיעור לשון אנו לומדים להביע טיעון. התלמידים נדרשים לבסס את הטענה שלהם. לכן נתן להם לתרגל זאת ע"י שיח משותף ודיון. את הנימוקים של התלמידים נכתוב על הלוח וכך יחד נגבש פסקה משכנעת במיוחד. אח"כ נפרט איך עשינו זאת? למה? וכד'

# data[].attributes.headline
בלימודי המזרח התיכון

# data[].attributes.subject
בלימודי המזרח התיכון

# data[].attributes.body
אסטרטגיות כמו העלאת השערות, שאלת שאלות והפקת מידע מטקסט או סרטון הן אסטרטגיות שאפשר ליישם בקלות לאורך כל ההוראה.

# data[].attributes.body
בשיעור תנ"ך בו נסיים ללמוד על המבול. אכניס לשיעור הוראה מפורשת של אסטרטגיית ההשוואה ונשווה בין דור המבול לדוד מגדל בבל

# data[].attributes.headline
הוראה מפורשת

# data[].attributes.subject
הוראה מפורשת

# data[].attributes.body
בשיעור מתמטיקה בנושא של סוגי פרבולות.

האסטרטגיה- השוואה. נשווה בין הסוגים השונים של הפרבולות ובדרך פתרונן.