# data[].attributes.body
Massamediat ja isot yhtiöt tiedon kahvassa

Kohdentamisessa / kohderyhmän tavoittamisessa hankaluuksia

# data[].attributes.body
TV

Radio

Sanomalehdet

→ Tavoittavat suuren yleisön nopeasti + tehokkaasti

# data[].attributes.body
erit. nuoremman yleisön tavoittaminen

pandemian jälkeinen digiloikka → myös ikäihmiset

vuonna 2020 some-palveluita käytti 69 prosenttia 16–89-vuotiaista suomalaisista

# data[].attributes.body
Tunteet

Tunteisiin ja muistoihin vetoaminen

# data[].attributes.body
Maailmantilanne

Taloudellinen tilanne

Yhteiskunta

# data[].attributes.body
Tiktok

Lyhytvideot

Vastuullisuus

Läpinäkyvyys

Imago

# data[].attributes.body
Uudet medialustat (mukaan lukien tiktok) ovat opettaneet ihmisiä nopeatahtisiin lyhytvideoihin, jotka sisältävät valtavan määrän informaatiosta

Mediat ovat opettaneet ihmiset skrollaamiseen ja valtavaan mediamäärään. Joka on loppujen lopuksi johtanut nopeaan selaamiseen

# data[].attributes.body
Suurimpia alustoja:

Supla

Helsingin Sanomat

Iltasanomat

Nelonen

Radio Suomipop

Jne...

# data[].attributes.body
Algoritmit - kohdennetumpaa sisältöä, joka kiinnostaa

Tiedon saaminen on nopeampaa -> maailmantilanteesta ja ajankohtaisista tapahtumista

Hakukone tehokkuus / toimivuus

Monipuolisuus- laadukkaampaa sisältöä, useampia alustoja toimia

Läpinäkyvyys -> lähteet on tiedossaa ja kaikki kyseenalaistetaan

Luotettavuus on kasvanut ja todenperäisyys tarkistetaan

# data[].attributes.body
Algoritmit - median polarisaatio : "oma kupla"

Somen addiktoivuus

Loputon sisällöntarjonta

Informaatiotulva -> aistien ylikuormittuminen

Alustojen määrän jatkuva kasvu -> pakottaa ihmisiä ja yrityksiä siirtymään ja käyttämään jatkuvasti uusia media-alustoja, jotta pysyy kehityksen ja maailman mukana

# data[].attributes.body
Tuotantoprosessissa

Askel kohti tätä: 2021 muutos sähköisen viestinnän palvelulakiin: audiovisuaalisen median tuottajat velvollisia paljastamaan omistusrakenteensa

# data[].attributes.body
Maailma on muuttunut suuresti pandemia vuosien jälkeen ja pakottanut meidät ottamaan valtavan harppauksen digitalisaation saralla. Kuitenkin mediakenttä alkaa vakiintua muutoksesta ja se vaatii jokaiselta sopeutumista

# data[].attributes.body
Some lisännyt yksilöiden sananvaltaa, mikä mahdollistaa yksilöiden oman äänen esiin tuomisen + vaikuttamisen ilman perinteisten medioiden väliintuloa

Muuttanut perinteisten medioiden painoarvoa mainonnassa ja markkinoinnissa tarjoamalla uusia mahdollisuuksia kohdentamiseen, vuorovaikutukseen + sisällön jakamiseen

Tarjoaa ainutlaatuisen ja tehokkaan tavan tavoittaa kuluttajat nykyaikaisessa digitaalisessa maailmassa

# data[].attributes.body
Algoritmit mahdollistavat tarkan kohdentamisen ja personoinnin mainoksille (lisäksi "hukkakontaktien" minimointi, koska tavoittaa tarkan kohderyhmän)

Vuorovaikutteisen markkinoinnin mahdollistaminen

→ reaaliaikainen palaute, kuluttajien osallistaminen

Sisällön jakaminen + leviäminen laajalle nopeasti

→ jakaminen, kommentointi = suuremman yleisön saavuttaminen

→ mahdollistaa brändien saavuttamisen sellaisilla markkina-alueilla, joita perinteiset mediat eivät tavoita yhtä tehokkaasti.

Vaikuttajamarkkinointi merkittäväksi markkinointikanavaksi

Some mainonnan avulla helpompaa seurata mainosten suorituskykyä ja mitata niiden vaikutusta

Aikaisempaa dataa pystytään hyödyntämään tulevien kampanjoiden onnistumisissa ja mahdollisuuksissa. Työkalujen avulla pystytään arvioimaan myös mahdollista budjettia

# data[].attributes.body
Disinformaatio (?)

# data[].attributes.body
Kestävä kehitys

Jatkuvuus

Ekologisuus

# data[].attributes.body
Vähemmän mediakanavia

Mediasisältö oli tekstipainoitteisempaa.

Yksinkertaisempaa

# data[].attributes.body
Mainonta

Sisältömarkkinointi

Vaikuttajamarkkinointi

Sisältöjen jakelu ja jakelukanavat

Asiantuntijoiden lausunnot ja uutisointi

# data[].attributes.body
Mediatulva= sisältöä on liikaa tarjolla

Sisältö on typistetympää ja visuaalisempaa

Entistä kohdennetumpaa mainontaa

(käyttäjien demografiasta, käyttäytymisestä ja mielenkiinnon kohteista)

Brändi osaksi sisältöä ja tarinoita

# data[].attributes.body
Osa jokapäiväistä arkea

Vaikuttaa ihmisten päätöksiin

# data[].attributes.body
Markkinointi entistä personoidumpaa, vuorovaikutteisempaa ja mitattavampaa, kuin aiemmin

Lisäksi markkinoinnissa korostuvat entistä enemmän arvopohjaisuus, asiakaskeskeisyys ja jatkuva oppiminen kuluttajien tarpeista ja mieltymyksistä

Muutos perinteisten medioiden merkityksessä luo haasteita mainostoimistoille tavoittaessaan yleisöjä eri kanavissa

# data[].attributes.body
Tarinankerronta → herättää tunteita, luo mielenkiintoa + sitouttaa yleisöä

Hyödyllinen sisältö (vinkit, ratkaisut...) → luottamuksen ja uskollisuuden rakentaminen asiakkaisiin

Visuaalisuus → voi herättää kiinnostusta, luoda haluttuja mielikuvia ja erottua massasta

# data[].attributes.body
Brändin visuualinen ilme

→ miten brändi koetaan ja muistetaan

→tärkeää pitää kiinni brändin visuaalisesta identiteetistä varmistaakseen yhtenäisen ja tunnistettavan esiintymisen eri kanavissa

Ääni ja musiikki

→ voivat luoda tunnelmaa, herättää tunteita, vahvistaa brändin viestiä

→ musiikkia ja äänitehosteita käytetään usein tuomaan lisäulottuvuutta mainoksiin + videomateriaaleihin

Käyttäjäkokemus ja design

→ miten kuluttajat kokevat brändin + sen tarjoamat palvelut

→ hyvä design + käyttäjäystävällisyys voi parantaa brändin houkuttelevuutta + uskottavuutta

# data[].attributes.body
Brändin tunnettuuden lisääminen

Tuotteen myynnin edistäminen

Tietyn poliittisen kannan tukeminen

# data[].attributes.body
Moraaliset näkökulmat

# data[].attributes.body
Kestävää/ pitkäjänteistä

Laadullista

Vähentää kulutusta

# data[].attributes.body
Markkinoiden kyllästyminen - täytyy erottua

Uudet ja raikkaat ideat + toteutukset markkinoinnissa sekä mainonnassa jäävät mieleen

Pystytään mittaamaan datan avulla

# data[].attributes.body
Tekoälyn valjastaminen

Algoritmien käyttäminen ennustamaan mahdollisia lopputuloksia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Voimakas erottelu tilasto- ja rekisteritietojen välillä on osin historiaa. Moninkertaisen tiedonkeruun ylellisyydestä on resurssien niukentuessa jouduttu pitkälti luopumaan, ja suuri osa Tilastokeskuksenkin tilastoista perustuu hallinnollisiin aineistoihin.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
media mediankäyttö sosiaalinen media some-palvelut some internetin käyttö tieto- ja viestintätekniikan käyttö digitalisaatio digiloikka joukkoviestintä uutismedia televisio tv radio musiikki äänikirjat podcast koronapandemia covid-19 -pandemia covid-19 mediamarkkinat mediatalous sosiaaliset suhteet

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Tieto&trendit - asiantuntija-artikkelit ja ajankohtaisblogit: Rauli Kohvakka, Kaisa Saarenmaa

# data[].attributes.attachment_link.title
Median merkitys on kasvanut pandemian aikana - monet ikäihmiset ovat ottaneet melkoisen digiloikan | Tieto&trendit

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomalaisten mediankäyttö on lisääntynyt ja sosiaalisen median palveluiden käyttö yleistynyt selvästi koronapandemian aikana. Vuonna 2020 some-palveluita käytti 69 prosenttia 16-89-vuotiaista suomalaisista. Monet seniorit ovat tehneet digiloikan ja ryhtyneet esimerkiksi käyttämään some-palveluita, lukemaan verkkouutisia ja seuraamaan nettitelevisiota.

# data[].attributes.body
Yleisradio Oy (YLE)

MTV Oy

Alma Media

Nordic Entertainment Group (NENT Group)

Aller Media

# data[].attributes.attachment_link.title
Sanoma Media Finland on Suomen suurin kaupallinen mediayhtiö

# data[].attributes.attachment_link.description
SMF tarjoaa tietoa, elämyksiä ja viihdettä kaikissa kanavissa ja tavoittaa päivittäin lähes kaikki suomalaiset.

# data[].attributes.body
97 % Viikkotavoittavuus Suomessa

598 m € Liikevaihto

40 m € Operatiivinen liikevoitto ilman hankintamenojen poistoja

2 100 Työsuhteessa oleva henkilöstö keskimäärin

# data[].attributes.body
MAINOSALUSTAN TARJOAMINEN yrityksille ja brändeille

Laaja mediavalikoima = tavoittaa erilaisia yleisöjä

Lehtimarkkinoiden valta-asema, mm. Suomen suurin ja arvostetuin sanomalehti Helsingin Sanomat

Monipuoliset sisällöt ja palvelut: painettuna, verkossa sekä suoratoistopalveluissa: kattaa mm. uutiset, viihteen, urheilun, lifestyle-sisällöt

Aktiivinen innovaatioiden ja kehityksen alalla esim. digitalisaatioon + uusiin teknologioihin investointi sekä uusien tapojen kehittäminen tuottaa ja jakaa sisältöjä (=kilpailukykyisyys)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomi putosi viidennelle sijalle Toimittajat ilman rajoja -järjestön (RSF) tämänvuotisessa lehdistönvapausvertailussa. Kolmen sijan pudotukseen vaikuttivat Helsingin Sanomien toimittajien saamat maanpetosrikossyytteet ja median omistuksen keskittyminen.

Omistuksen keskittyminen nousee suurimmaksi uhkakuvaksi myös median monimuotoisuutta tarkastelevan Media Pluralism Monitor -hankkeen vuoden 2021 Suomen maaraportissa. Raportissa todetaan, että kaikkien mediakentän sektoreiden omistus on keskittynyt korkealla tai kohtalaisella tasolla.

Muissa Pohjoismaissa mediaa tuetaan avokätisemmin

Suomen journalistiliiton puheenjohtaja Hanne Aho näkee mediaomistuksen liittyvän läheisesti median taloudelliseen ahdinkoon, joka puolestaan johtuu median murroksesta ja Suomen valtion toimista.

"Erittäin iso merkitys on valtion toimilla ja sillä, miten valtio on kohdellut media-alaa, etenkin kun vertaa muihin Pohjoismaihin", Aho sanoo.

Ahon mukaan vertailu muihin Pohjoismaihin on valaisevaa, sillä Suomen tavoin muissakin Pohjoismaissa lehdet tilataan kotiin, niitä luetaan eniten maailmassa ja lukijaprofiilit ovat hyvin samanlaisia.

"Suomessa valtio tukee mediaa hyvin vähän. Meillä on osin alennetut arvonlisäverot, kun muissa Pohjoismaissa mediat on pääosin vapautettu kokonaan arvonlisäveroista."

Ahon mukaan toinen suuri ongelma on valtion omistaman Postin alati nousevat jakeluhinnat, joihin on tehty viime vuosina jopa kymmenien prosenttien korotuksia. Suomessa katsotaan, että posti on liikelaitos, jonka toiminnan tulee olla kannattavaa. Muissa pohjoismaissa jakelua tuetaan, jotta se ei olisi kohtuuttoman kallista.

"Tänä päivänä lehden vieminen lukijalle maksaa enemmän kuin sen tekeminen", Aho toteaa.

Pohjoismaisessa vertailussa myös Suomen valtiollinen mediatuki kalpenee muiden maiden rinnalla. Esimerkiksi Tanskassa valtio tukee journalismia ja mediaa vuosittain 200-300 miljoonalla eurolla. Suomessa pysyvää mediatukijärjestelmää ei ole.

Ahon mielestä suurin vastuu median omistajuuden keskittymisestä on päättäjillä. Hänen mukaansa Suomessa journalismi nähdään vain liiketoimintana eikä oteta huomioon journalismin merkitystä demokraattiselle yhteiskunnalle.

"Pitäisi havainnoida se, että journalismin tukeminen on demokratian tukemista. Suomessa aina törmää ajatukseen, että journalismin pitää kannatella itseään itsenäisesti."

Uhkaako omistajuuden keskittyminen lehdistönvapautta?

Tampereen yliopiston journalistiikan yliopistonlehtori Marko Ala-Fossin mukaan omistajuuden keskittyminen on jo pitkään ollut trendi, jossa isot konsernit kasvavat ja niin sanot tujen itsenäis ten toimijoiden määrä vähene e . Esimerkiksi sanoma- ja kaupunkilehtijulkaisijoiden toimialajärjestön, Uutismedian liiton, jäsenlehdistä noin kolmasosa on Keskisuomalainen Oyj - konsernin omistamia.

Ala-Fossin mukaan omistajuuden keskittymisellä voi olla haitallisia vaikutuksia median moniarvoisuudelle ja moniäänisyydelle.

"Saman omistajan lehdet eivät välttämättä noudata kovin erilaisia toimituspolitiikkoja etenkään silloin, kun täsmälleen samoja juttuja julkaistaan useissa eri lehdissä. Niillä ei välttämättä ole kovin monia ääniä ja oletus on se, että saman omistajan lehdillä on ikään kuin yksi ääni. Sen takia olisi hyvä, että omistajia olisi enemmänkin kuin kourallinen", Ala-Fossi sanoo .

Ala-Fossi toteaa myös, ettei monimuotoisuuden kadosta ole tehty kattavaa tutkimusta, mutta nostaa konkreettiseksi esimerkiksi kakkoslehdet tappaneet päätökset 1990-luvulla.

1990-luvun lama koetteli kovaa kaikkia lehtiä. Alueidensa johtavien "ykköslehtien" kannalta tärkeimmästä tuesta eli epäsuorasta verotuesta ei kuitenkaan tingitty. Sen sijaan pienemmille "kakkoslehdille" kohdistetut suorat tuet lakkautettiin, minkä lisäksi postille myönnettyä jakelutukea ajettiin alas. Ykköslehdet keräsivät suurimman osan sekä lehtitilauksista että ilmoitusmyynnistä ja niiden kautta kertyneestä verotuesta. Seurauksena kakkoslehdet hiljalleen kuolivat pois tai myytiin uusille omistajille.

"Tietynlaista moniarvoisuuden vähentymistä on sekin, että maakuntien ykköslehdet ovat luopuneet poliittisista sidoksistaan. Ne ovat riippumattomia ja sitoutumattomia, mutta kyllä niillä kuitenkin tiettyjä ambitioita ja näkemyksiä on. Esimerkiksi Helsingin Sanomat ei ole minkään puolueen äänenkannattaja, mutta se on kannattanut EU-jäsenyyttä ja Nato-jäsenyyttä."

Tieto medioiden omistusrakenteesta on olennaista median monimuotoisuuden tarkastelun kannalta. Mikäli omistajat eivät ole tiedossa, ei voida myöskään tunnistaa mahdollisia eturistiriitoja tai kohtuutonta omistajuuden keskittymistä.

Toukokuussa julkaistussa taloudellisten tietojen avoimuutta mittaavassa indeksissä ( Financial Secrecy Index ) Suomi sai kritiikkiä yritysten omistustietojen avoimuudessa.

Huutia sai etenkin edunsaajarekisteri, joka ei ole kaikille avoin. Rekisteriin merkitään tiedot vain yritysten suurimmista omistajista. Suomessa avoimuutta heikentää myös se, että yritysten tilinpäätösten tilaaminen kaupparekisteristä on maksullista, eivätkä verotusta koskevat oikeuden päätökset ole kokonaan julkisia tai maksuttomasti saatavilla.

Suomen suurimmat mediayhtiöt ovat aika hyvin jäljitettävissä ja ne kertovat nettisivuillaan esimerkiksi suurimmat osakkeenomistajat, mutta on myös yhtiöitä, joissa omistus on ulkomaisten sijoitusyhtiöiden käsissä.

Vuonna 2021 voimaan tullut muutos sähköisen viestinnän palvelulakiin velvoittaa audiovisuaalisen median tuottajia paljastamaan omistusrakenteensa. Laki ei kuitenkaan velvoita mediayhtiöitä julkaisemaan yksityishenkilöiden nimiä. Avoimuuden kannalta oleellista olisi julkinen tieto yksityishenkilöstä, joka on lopulta edunsaaja tai äänioikeudenhaltija mediakonserneissa.

Vaikka vireillä on verotustietojen avoimuuteen vaikuttavia hankkeita, mikään lainsäädäntö ei estä omistajuuden keskittymisen kasvamista. Kilpailuvirasto voi puuttua yrityskauppoihin, jos on syytä olettaa, että omistus keskittyy tasolle, joka ei ole kuluttajien tai yhteiskunnan edun mukaista.

Marko Ala-Fossin mukaan Suomen sananvapauden tai demokratian tila ei ole tähän mennessä päässyt hirveän huonolle tolalle, mutta tilannetta on syytä seurata.

"Olisi hyvä käydä keskustelua siitä, miten paljon yksittäisen tahon on sallittua omistaa ja olisiko syytä miettiä jokin järjestelmä estämään sen, että omistuksen keskittyminen karkaisi käsistä", Ala-Fossi toteaa.
Kirjoittaja on valmistunut medianomiksi Metropolia-ammattikorkeakoulusta keväällä 2022. Juttu on toteutettu osana Maailma.netin sekä Viestintä ja kehitys -säätiön hanketta, jossa koulutetaan media-alan opiskelijoita Turun ammattikorkeakoulussa sekä Metropolia-ammattikorkeakoulussa kestävän kehityksen teemoista, erityisesti sananvapaudesta ja demokratiasta. Hanketta rahoitetaan ulkoministeriön viestintä- ja globaalikasvatustuella.

# data[].attributes.attachment_link.title
"Mediatuki on demokratiatukea" - Suomessa median omistajuus on keskittyneempää kuin koskaan

# data[].attributes.attachment_link.description
Valtion päätökset ovat johtaneet median omistajuuden keskittymiseen. Journalistiliiton puheenjohtajan mielestä päättäjien tulisi ymmärtää median tukemisen olevan tukea demokratialle.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dagmar on kehittänyt koko markkinointialan käyttöön mediamainonnan vaikuttavuudesta kertovan uuden tunnusluvun ja työkalun, jolla sen voi laskea.

Vaikuttavuusindeksi perustuu vaikuttavuuden kannalta neljään keskeiseen tekijään: mainonnan huomioarvoon, mainonnan kykyyn aktivoida, mediamainonnan tuottamaan lisämyyntiin ja mediainvestointeihin.
Vaikuttavuusindeksin avulla on mahdollista kehittää markkinointiviestinnän vaikuttavuutta mediavalintojen ja mediabudjetin kautta. Mediasuunnittelun keskeisiä tunnuslukuja ovat tähän asti olleet esimerkiksi nettopeitto, toisto ja kontaktihinta, mutta vaikuttavuudelle ei ole ollut selkeää määritelmää eikä sille ole voitu laskea arvoa.

Työkalua ja sen tuottamaa indeksiä on jo ryhdytty käyttämään suunnittelun apuna Dagmarissa. Nyt se on myös muiden markkinointia suunnittelevien yritysten vapaassa käytössä.

Haluatko tietää lisää vaikuttavuusindeksistä? Tutustu vaikuttavuusindeksin Q&A -osioon!

Pohjalla vuosikymmenten varrella kertynyt data

Työkalu pohjautuu Dagmarin asiantuntijoiden markkinointiymmärrykseen sekä valtavaan datamäärään, jota markkinointitoimistoon on kertynyt vuosikymmenten varrella.

Työkalu laskee vaikuttavuusindeksin, kun ensin on valittu mainonnan ensisijainen tavoite sekä budjettijako euroina eri medioiden välillä. Mainonnan tavoite valitaan neljästä vaihtoehdosta, jotka ovat brändin vahvistaminen, aktivointi tai toiminta ja lyhyen aikavälin myynti. Kun budjettia tai sen jakoa eri mediakanavien välillä muutetaan, voidaan nähdä, miten se heijastuu vaikuttavuuteen.

Kuten muutkin mediasuunnittelun tunnusluvut, vaikuttavuusindeksi auttaa parantamaan mainostajan kampanjoiden tuloksia. Ideana ei ole vertailla eri mainostajien indeksejä toisiinsa vaan lisätä ymmärrystä mainostajakohtaisesti ja siten parantaa vaikuttavuutta.

Juhlavuosi innosti viemään alaa eteenpäin

Idea mainonnan vaikuttavuusindeksin kehittämiseen lähti Dagmarin omasta merkkipaalusta: vuoden 2023 lopulla tuli kuluneeksi viisikymmentä vuotta siitä, kun Dagmar aloitti toimintansa. Visiona on alusta asti ollut alan ennakkoluuloton uudistaminen ja markkinointiviestinnän vaikuttavuuden tehostaminen.

Mainonnan toimivuuden ymmärtäminen ja mittaaminen on vuonna 2024 ehkä ajankohtaisempaa kuin koskaan aikaisemmin.

TUTUSTU LASKURIIN JA LASKE, MITEN VAIKUTTAVAA MAINONTAA SUUNNITELMASI VOI TUOTTAA!

Kehitä asiakaskokemusta johtamalla työntekijäkokemusta

Hyvin johdettu ja työstään motivoitunut henkilöstö tuottaa parempia asiakaskokemuksia.

Lue blogi

Hakumainonnan trendit vuodelle 2024

Vuosi 2024 on hakumainonnan osalta muutosten vuosi. SGE (Search Generative Experience) tulee todennäköisesti muuttamaan hakukonekäyttäytymistä merkittävästi. Lisäksi kolmannen osapuolen evästeiden poistuminen ja lainsäädännön muutokset tekevät mittaamisesta entistä vaativampaa.

Lue blogi

# data[].attributes.attachment_link.title
Vaikuttavuusindeksi on Dagmarin luoma mediamainonnan vaikuttavuutta arvioiva työkalu

# data[].attributes.body
Pyrkimyksenä vaikuttaa ihmisiin emotionaalisesti

Luoda positiivisia mielikuvia

Motivoida tekemään haluttuja toimia (esim. ostopäätös)

→ Mielipiteisiin, käyttäytymiseen ja valintoihin vaikuttaminen