# data[].attributes.body
Novellen er skrevet af Naja Marie Aidt og heder Myggestik. Den indgår i novellesamlingen, Bavian fra 2006.

# data[].attributes.body
Novellen er naturligvis fiktion. Den er også en realistisk novelle. (Hvis man ikke er sundhedsfagligt uddannet kan man i hvert fald sagtens læse den som en realistisk fortælling. )

# data[].attributes.body
Novellen handler om en mand, der lever et "almindeligt" singleliv med job og familie, søster, bror og en mor. Han får et myggestik og i løbet af novellen bliver han mere og mere syg. Han er til syneladende ved at dø af det. ved novellens slutning er hans liv fuldstændig forandret. Fra at være aktiv på arbejdsmarkedet, i nattelivet og i familiære sammenhænge. Sidder han ensom tilbage i sin lejlighed med noget der ligner et hashmisbrug.

# data[].attributes.body
Sygdom som livsomvæltning

# data[].attributes.body
Novellen består i den ydre komposition af 5 afsnit. Hvert afsnit har "månedstitler" Marts, april, juni, juli og marts til sidst igen. Novellens indre komposition er ligeledes præget af månedsinddelingen: Hovedpersonen bliver, for hver ny månedsinddeling, mere og mere syg. Så det vil sige at novellens kronologiske komposition følger altså mandens sygdomseskalering.

Novellen starter in medias res og har en åben slutning. I novellens 2. afsnit, April på s. 207 er PNR. Der er kun håb og bøn tilbage. "Jeg er nødt til at være ærlig over for dig. Vi kan kun håbe det bedste" (Lægen) + "Vi kan håbe og bede til at du bliver rask" (Charlotte)

(Generelt vil jeg ikke synes det er en god ide at bruge tid på at sætte en novelle ind i en berettermodel. For det første er berettermodellen udviklet på baggrund af spillefilm og for det andet giver det meget mere mening kun at bruge enkelte begreber fra modellen til at sige noget om teksten. Fx PNR, klimaks og konfliktoptrapning) I denne novelle er konfliktoptrapningen til stede fra der hvor sygdommen eskalerer og indtil klimaks hvor sygdommen når sit højeste s. 215. EFFEKT: Månedsinddelingen gør at vi i højere grad kan "mærke" hvor lang tid fortællingen strækker sig over. Vi følger sygdommen lineært og kronologisk

# data[].attributes.body
Novellen har en 3. personsfortæller. Der er personbinding på hovedpersonen, dvs. at vi har indre synsvinkel hos ham flere steder, altså vi "hører" hvad han tænker fx. "Hans tanker skvulpede behageligt rundt i hovedet: Godt han var så veltrænet, det var sikkert derfor han....til gode" Alle de andre personer i novellen er der ydre synsvinkel på. EFFEKT: Det gør jo at vi identificerer os med vores hovedperson. I højere grad end med de andre.

# data[].attributes.body
Tiden i novellen strækker sig over et år. Den historiske tid vurderer jeg til at være i vores samtid - 2006 + minus 20 år. Jeg har ikke lagt mærke til om der er ting i novellen der indikerer den historiske tid mere nøjagtigt.

Novellens miljø angives i novellen vha forskellige markører fx han bor på Christianshavn i en lejlighed s. 196, middelklasse. Han har et sommerhus s. 196

# data[].attributes.body
Jeg har valgt at lægge vægt på de to følgende personer: "Ham" + søsteren:

Han er hovedperson - fordi det er ham vi følger mest gennem novellen. Mest fokus på ham (Kun indre syn på ham)

Han virker dømmende. Det ses fx her: "..utroligt rodet i lejligheden " s. 196

Han virker selvglad: " Godt han var så veltrænet..." s 196

Han virker ukærlig: " Maja hans ekskæreste ..."op ad ribben s. 199

I løbet af teksten, mens hans sygdom blir værre og værre, ændrer hans personlighed sig - han bliver mere og mere hård: " Han ønsker hun vil gå det gamle bekymrede fjæs...men føler også skyld"

Et andet eksempel er "Han råbte af personalet og nægtede ..." s. 207

Charlotte virker uempatisk og usympatisk "Hun kom hovedrystende og himlende ud ..."s 202 (Da den anden bror græder).

Et andet ex: " Men der var puls... " siger hun om den syge bror til hans arbejdskammarat.

Hun er sygdomsforskrækket " Hun kom ikke så meget mere..." s. 210

# data[].attributes.body
1. Normalsprogligt. + korte sætninger

2. Normalt stilleje EFFEKTEN af 1 + 2: Let læseligt

Lav stil: "bræk + lort" : vi kommer tæt på "realismen"

3. Præget af indre monolog - hans tanker som er gengivet af 3.personsfortælleren. fx: "Han tænker på hvad han har rørt ved, rørte han ikke ved toilettet..."

# data[].attributes.body
Fortolkning = forklaring på hvordan vi skal forstå teksten på et højere niveau:

Historien er et ex på "Den indre svinehund der kommer frem i folk når de er pressede"

Lille tue (myretue) kan vælte stort læs.

# data[].attributes.body
Til andre tekster - fx andre Aidt-tekster

Andre tekster fra andre perioder.

+ Perspektiver til jeres fag:

Sygdomsforskrækkelse

# data[].attributes.body
1. En påstand om teksten

2. Et teksteksempel

3. Uddybning + effekt